<?xml version="1.0" encoding="utf-8"?>
<page xmlns="http://projectmallard.org/1.0/" xmlns:its="http://www.w3.org/2005/11/its" type="topic" style="question" id="color-whyimportant" lang="hr">

  <info>
    <link type="guide" xref="color"/>
    <desc>Upravljanje bojama je bitno za dizajnere, fotografe i umjetnike.</desc>

    <credit type="author">
      <name>Richard Hughes</name>
      <email>richard@hughsie.com</email>
    </credit>
    <license xmlns="http://projectmallard.org/1.0/" href="https://creativecommons.org/licenses/by-sa/3.0/">
  <p>This work is licensed under a <link href="https://creativecommons.org/licenses/by-sa/3.0/">Creative
  Commons Attribution-ShareAlike 3.0 Unported License</link>.</p>
</license>
  </info>

  <title>Zašto je upravljanje bojama bitno?</title>
  <p>Upravljanje bojama je proces hvatanja boje pomoću ulaznog uređaja, prikazivanja na zaslonu i ispisivanja na pisaču, dok se može upravljati točnim bojama i rasponom boja za pojedini medij.</p>

  <p>Potreba za upravljanjem bojama vjerojatno je najbolje objašnjena fotografijom ptice na smrznutom zimskom danu.</p>

  <figure>
    <desc>Ptica na smrznutom zidu kako se vidi u pregledniku fotografije kamere</desc>
    <media its:translate="no" type="image" mime="image/png" src="figures/color-camera.png"/>
  </figure>

  <p>Zasloni obično prezasićuju plavi kanal, zbog čega slike izgledaju hladno.</p>

  <figure>
    <desc>To je ono što korisnik vidi na tipičnom zaslonu poslovnog prijenosnika</desc>
    <media its:translate="no" type="image" mime="image/png" src="figures/color-display.png"/>
  </figure>

  <p>Primijetite kako bijelo nije "papirnato bijelo" i kako je crno u oku sada mutno smeđe boje.</p>

  <figure>
    <desc>To je ono što korisnik vidi kada ispisuje na tipičnom tintnom pisaču</desc>
    <media its:translate="no" type="image" mime="image/png" src="figures/color-printer.png"/>
  </figure>

  <p>Osnovni problem ovdje je da svaki uređaj može rukovati različitim rasponom boja. Stoga, iako biste mogli uslikati fotografiju električno plave boje, većina pisača je neće moći reproducirati.</p>
  <p>Većina uređaja za slikanje slika u RGB (crvena, zelena, plava) profilu i mora se pretvoriti u CMYK (cijan, magenta, žuta i crna) profil za ispis. Drugi problem je što ne možete imati <em>bijelu</em> tintu, stoga bjelina može biti dobra samo kao boja papira.</p>

  <p>Drugi problem su jedinice. Bez navođenja ljestvice po kojoj se boja mjeri, ne znamo je li 100% crvena blizu infracrvene ili je samo najdublja crvena tinta u pisaču. Ono što je 50% crveno na jednom zaslonu vjerojatno je otprilike 62% na drugom zaslonu. To je kao da nekome kažete da ste upravo vozili 7 jedinica udaljenosti, a bez jedinice ne znate je li to 7 kilometara ili 7 metara.</p>

  <p>Za boje, jedinicu nazivamo gamutom. Gamut je u biti raspon boja koji se može reproducirati. Uređaj poput DSLR kamere može imati vrlo širok gamut, koji može uhvatiti sve boje u zalasku sunca, ali projektor ima vrlo mali gamut i sve će boje izgledati "isprano".</p>

  <p>U pojedinim slučajevima možemo <em>ispraviti</em> izlaz uređaja mijenjanjem podataka koje mu šaljemo, ali u drugim slučajevima gdje to nije moguće (ne možete ispisati električno plavu) moramo pokazati korisniku kako će rezultat izgledati.</p>

  <p>Za fotografije ima smisla koristiti pun raspon tonova za boje uređaja, kako bi mogli napraviti glatke promjene u boji. Za ostalu grafiku možda bi trebali točno uskladiti boju, što je bitno ako pokušavate ispisati prilagođenu šalicu s Red Hat logotipom koji <em>mora</em> biti točno Red Hat crven.</p>

</page>
