# Manualul utilizatorului KDE

Echipa
KDE
versiunea 1.1, 24 Februarie 1999

Acesta este manualul utilizatorului KDE, o documentație completă a acestui mediu, cu accentul pus pe latura sa funcțională. Aspectele legate de programare vor fi prezentate într-o lucrare separată ce va apare în curînd. Mediul Grafic K este alcătuit dintr-o colecție de utilitare care fac lucrul sub UNIX mai ușor și mai plăcut.

Manualul utilizatorului

KDE
user
guide

## Despre această versiune

Bine ați venit! Acesta este manualul utilizatorului KDE. Deși nu este întru totul complet și cu multă informație ce va trebui rescrisă odată cu lansarea versiunii finale a KDE, sperăm ca manualul de față să vă fie suficient de util, pentru a răspunde întrebărilor pe care le-ați putea avea ca utilizator începător al KDE.

### Stadiul acestui manual

Aceast manual include atît o introducere exhaustivă cît și un ghid de instalare al KDE, o descriere a interfeței grafice, trei exemple practice de utilizare a KDE și o descriere a modului de personalizare a interfeței grafice. De asemenea, este inclusă și o secțiune de sfaturi utile.

### Ce lipsește

Părțile din manual care descriu detaliat comenzile de bază ale KDE (deci nu partea introductivă) sînt depășite și vor fi rescrise complet. De asemenea, secțiunea de sfaturi utile va trebui dezvoltată.

### De ce este nevoie urgent

Ar fi foarte bine dacă cineva ar urmări constanța exprimării folosite (de exemplu, dacă s-a folosit în vreun loc "X-Windows", iar în altul "Sistemul X-Window"). Dacă cineva se oferă voluntar să scrie un capitol încă inexistent sau să contribuie la îmbunătățirea și dezvoltarea materialului existent, își va avea fotografia pe biroul meu, într-o ramă aurită...

Deși această carte este utilă pentru începători, se simte nevoia unei documentații mult mai aprofundate pentru aplicațiile specifice KDE. Cine dorește să-și aducă contribuția, să ne contacteze imediat.

## Introducere

"640kB ar trebui să fie de ajuns pentru toată lumea" (Președintele unei mari companii de software, la începutul anilor '80...)

Încă de la începutul dezvoltării UNIX-ului, a existat o mare problemă: existau nuclee (kernel-uri) stabile și aplicații bune și puternice. Din nefericire, puțini oameni puteau folosi UNIX, fiindcă era destinat acelor studenți și profesioniști care studiaseră sistemul timp îndelungat. De exemplu, metoda standard de a citi anunțurile din grupurile de știri USENET era

    find /var/spool/news -name '[0-9]*' -exec cat {} \;|more

Această problemă a fost rezolvată. Astăzi sînt multe interfețe utilizator prietenoase precum tin și knews, care oferă interfețe grafice (GUI) intuitive și ușor de utilizat. Din păcate, acestor interfețe le lipsește un aspect unitar, standard. Bibliotecile comerciale pentru programatori, precum Motif, au părut să fie o soluție la această problemă, dar s-au dovedit a fi mult prea scumpe și lente.

De asemenea, configurarea programelor este de multe ori dificilă. Deși compilarea se face cu

    ./configure && make && make install

doar puține programe pot fi configurate folosind meniuri și scripturi. În multe cazuri, trebuie să editați manual fișierele de configurare. Se întîmplă adesea ca o virgulă prost pusă să compromită totul, forțîndu-vă să luați totul de la început. Aceeași muncă vă așteaptă ori de cîte ori doriți să schimbați setările sau să reconfigurați o aplicație.

Toate acestea contribuie la faptul că Linux-ul și alte variante de UNIX nu sînt utilizate pe o scară mult mai largă. În același timp totuși, mulți utilizatori nu sînt mulțumiți de sistemul de operare pe care îl folosesc, în principal datorită instabilității și a performanței pe care acel sistem le oferă. Altora, le repugnă faptul de a cumpăra un nou calculator de fiecare dată cînd este lansată o nouă versiune a programului favorit din cauză că acesta solicită mai multă memorie RAM și mai mult spațiu pe hard-disk. De cele mai multe ori acea versiune nouă oferă facilități pe care doar puțini le folosesc cu adevărat.

KDE este diferit. Deși noi nu dorim să înlocuim interfața UNIX standard, oferim un mijloc de a face utilizarea UNIX-ului mai facilă. Încercăm astfel să determinăm pe tot mai mulți oameni să folosească UNIX. Vom face lucrurile simple, ușor de realizat, iar cele complexe - posibile. În același timp, va fi oferită o interfață unitară în locul aspectului eterogen și confuz, dat de zecile de interfețe grafice ale aplicațiilor existente.

### Ce poate KDE să facă pentru dumneavoastră

Am proiectat mediul KDE în special pentru începătorii în lucrul cu UNIX. Oricum, oferim destul și pentru utilizatorii experimentați.

- Sînteți nou în lucrul cu UNIX. Nici nu încercați să folosiți altceva, pentru că sînteți exact persoana la care ne-am gîndit cînd am creat acest mediu grafic. KDE vă oferă:

  - Un mediu grafic atractiv și ușor de utilizat

  - Un manager de fișiere puternic și ușor de folosit

  - Posibilitatea de configurare simplă și centralizată a sistemului

  - Un sistem de ajutor care vă va fi de folos în orice situație

- Sînteți utilizator experimentat de UNIX. În acest caz vă veți bucura de noile facilități ale KDE-ului:

  - Un manager de ferestre performant, comod în utilizare și rapid

  - O interfață unitară pentru toate aplicațiile dumneavoastră. Nu va mai trebui să ghiciți ce rezultat are un clic dreapta sau clic stînga.

  - Un emulator de terminal nepretențios, care nu va consuma toată memoria atunci cînd deschideți simultan mai multe instanțe ale sale.

  - O interfață grafică elegantă care vă va face prietenii invidioși...

### Istoria KDE

În octombrie 1996, programatorul german de Lyx, Matthias Ettrich, a inițiat proiectul KDE printr-un anunț în USENET. La scurt timp, alți cîțiva programatori s-au alăturat lui, primele proiecte și programe prinzînd contur. După un an, managerele de fișiere și de ferestre, emulatorul de terminal, sistemul de ajutor și componenta de configurare a afișajului au fost lansate în versiunile Alpha și Beta, dovedindu-se suficient de stabile.

În iulie 1998, a fost lansat KDE 1.0. A fost considerat a fi versiunea stabilă pentru următoarele 6 luni, timp în care programatorii au continuat să dezvolte KDE fără a avea de rezolvat probleme majore de stabilitate ale versiunii anterioare. În ianuarie 1999, îmbunătățirile aduse au fost integrate în KDE 1.1, care a devenit noua versiune stabilă standard.

Programatorii și utilizatorii interesați comunică prin mai multe liste de discuții precum cele descrise în secțiunea Contactarea autorilor. Dacă doriți să vă oferiți sprijinul, nu ezitați! Avem nevoie de tot ajutorul pe care-l putem obține.

### Note legale

KDE este un produs software gratuit aflat sub Licența Publică Generală GNU, care este inclusă cu fiecare componentă a KDE. Puteți copia și distribui atît KDE, cît și componentele sale, atît timp cît includeți odată cu copia și codul sursă complet. Pentru detalii suplimentare, citiți secțiunea Licența Publică Generală GNU din Epilog.

Această carte poate fi publicată liber în termenii Licenței GNU pentru publicul larg (GPL) și conține material protejat de drepturile de autor ale lui Andreas Buschka, Gerhard Poul și Robert David Williams. Toate mărcile înregistrate aparțin deținătorilor lor de drept.

### Obținerea de noi componente

Site-ul principal de web al KDE este http://www.kde.org. Aici puteți găsi informații importante referitoare la KDE - anunțuri, corecții de erori, informații pentru programatori, pentru designeri, multă documentație (inclusiv cea mai nouă versiune a manualului de față) și multe altele. Pentru a găsi cele mai noi versiuni ale programelor vizitați site-ul nostru FTP la ftp://ftp.kde.org sau folosiți un site cu conținut similar (mirror) dacă există unul în apropierea dumneavoastră. În România (aprilie 1999) există două site-uri mirror funcționale: ftp://ftp.tuiasi.ro și ftp://mirror.itcnet.ro.

Directorul `unstable` conține întotdeauna versiunile cele mai noi, dar care de multe ori nu sînt testate, iar uneori nici nu se pot compila. Dacă doriți componente mult mai stabile, atunci uitați-vă în directorul `stable`, unde se găsesc numai versiunile Beta și cele finale.

Dacă sînteți interesat de proiectarea de aplicații KDE, ar trebui să vizitați server-ul Troll Tech care găzduiește o mare cantitate de informații referitoare la bibliotecile Qt folosite de KDE. Pentru a vă ajuta în munca de programare este recomandat să vă înscrieți în Lista de discuții pentru programatori.

### Contactarea autorilor

Luați legătura cu rwilliam@kde.org pentru întrebări și critici referitoare la acest manual. La alcătuirea acestei lucrări au contribuit cu materiale mai multe persoane, iar o listă a lor se găsește în secțiunea Echipa de documentare KDE.

## Instalarea

"Mesajele de eroare ale fsck tind să mă enerveze rău" (Linus Torvalds, după ce un kernel Beta i-a distrus un întreg sistem de fișiere)

Nu vă îngrijorați! Deși utilizarea de programe în stadiul Beta poate crea probleme majore, este improbabil ca instalarea KDE să vă distrugă hard-diskul. În definitiv, acest capitol este dedicat analizării procesului de instalare al KDE, astfel încît să obțineți noul dumneavoastră mediu grafic cît mai curînd (și mai lipsit de probleme) posibil. Odată cu instalarea noului manager de ferestre este recomandat să vă faceți totuși copii de siguranță ale tuturor fișierelor de configurare specifice X11. Dacă nu știți cu precizie care sînt acestea, salvați toate fișierele ascunse (.*) din directorul dumneavoastră personal și din `/usr/X11/lib/X11/xdm`.

Deoarece acest software este în stadiul Beta, în acest moment, este recomandabil să faceți copii de siguranță ale TUTUROR fișierelor importante de pe hard disk. Nu vom fi răspunzători pentru nici o problemă ce poate surveni în urma instalării și a utilizării KDE!

### Cerințe

Înaintea instalării KDE, asigurați-vă că sistemul dumneavoastră îndeplinește următoarele cerințe:

- Un sistem UNIX compatibil POSIX. Variantele de UNIX pe care funcționează KDE sînt: Linux, FreeBSD, Solaris, HP-UX și MkLinux. Ne străduim să facem KDE disponibil și pe alte platforme, cît de curînd.

- Spațiu liber pe partiția de pe hard-disk-ul unde va fi creat directorul `/opt/kde`. Recomandăm o rezervă de aproximativ 50MB dacă sistemul suportă biblioteci partajate și cu mult mai mult în caz contrar. Datorită faptului că acest software este încă în fază Beta, cerințele se pot schimba chiar și de la o săptămînă la alta. Recomandăm păstrarea unei rezerve de spațiu pentru aplicațiile KDE care vor apare ulterior. Dacă aveți nevoie sau doriți compilarea KDE pornind de la codul sursă, trebuie să vă rezervați aproximativ 100MB în `/usr/src`.

- Un sistem rulînd X11 cu sau fără xdm. Dacă nu ați instalat X11 încă, mai întîi verificați sursa de instalare UNIX pentru a găsi o versiune instalabilă. Dacă nu reușiți, vizitati site-ul de web XFree86 pentru mai multe informații privind modul de a obține și instala Sistemul X Window sau contactați echipa de suport tehnic a distribuitorului variantei de UNIX care o aveți.

- Bibliotecile Qt, versiunea 1.42. Le puteți obține de pe server-ul FTP Troll Tech, atît în format RPM cît și ca arhivă TGZ.

- Un avertisment înainte de a începe instalarea: Înainte de a actualiza o versiune mai veche a KDE, executați următoarele:

      cd /opt/kde; tar cfvz ~/KDE-old-version-backup.tar.gz *

### Linux: Instalarea pachetelor RPM pentru RedHat, Caldera și SuSE

Folosirea pachetelor RPM este cea mai ușoară metodă de a instala KDE. Vizitați cel mai apropiat site mirror și în directorul `/pub/kde/stable/distribution/rpm` veți găsi subdirectoare pentru mai multe sisteme de operare. La această oră sînt suportate arhitecturile i386, alpha și sparc. Pachetele RPM pot de asemenea fi găsite pe site-urile ce susțin Red Hat, precum `sunsite.unc.edu` sau `ftp.redhat.com`.

Sistemul KDE de bază constă din fișierele kde-(componenta).(architectura).rpm. Veți avea nevoie cel puțin de `kdesupport`, `kdelibs` și `kdebase`. După obținerea distribuției de bază (formată din cele trei pachete amintite), puteți lua și alte pachete RPM pe care le considerați utile.

Începeți instalarea cu distribuția de bază. Dacă instalați KDE pentru prima oară, executați comenzile:

    rpm -i kdesupport.arh.rpm
    rpm -i kdelibs.arh.rpm
    rpm -i kdebase.arh.rpm

Este important ca aceste componente să fie instalate în ordinea dată și înaintea oricărei alte componente a KDE.

Dacă faceți o actualizare a unei versiuni mai vechi, încercați:

    rpm -Uvh componenta-kde.arh.rpm

Încă o dată, ordinea de mai sus trebuie respectată și componentele date trebuie instalate înaintea oricăror altora.

Astfel, distribuția de bază va fi dezarhivată și instalată în `/opt/kde`. Dacă instalarea pachetelor a reușit, puteți instala pachetele rămase (pentru a face o actualizare a unei versiuni mai vechi folosiți tot `-Uvh` în loc de `-i`) în același mod.

### Linux: Instalarea pe un sistem Debian/GNU Linux

Datorită numeroaselor probleme pe care le ridică standardul de sistem de fișiere folosit de Linux, generarea pachetelor DEB este foarte complexă. De aceea, este foarte probabil ca versiunile să fie actualizate rar. Dacă doriți să aveți cele mai recente componente ale KDE, recomandăm folosirea distribuției sursă. (pentru mai multe detalii citiți secțiunea Folosirea surselor TGZ pentru instalarea pe alte sisteme).

Pentru a putea instala KDE pe un sistem Debian/GNU Linux trebuie să obțineți următoarele fișiere. Ele se pot găsi în `/pub/kde/unstable/distribution/dpkg`.

- libgif2_2.3-1_i386.deb

- libkde0_0.10.01-1_i386.deb

- kdeapps_0.10.01-2_i386.deb

În plus, KDE are nevoie de anumite componente, din următoarele pachete. Înainte de a începe instalarea KDE asigurați-vă că sînt deja instalate:

- qt1.42

- libjpeg6

- libg++27

- Recomandăm insistent să instalați pachetul debian `menu` înaintea instalării KDE (va face ca programul `kpanel` să arate mult mai drăguț).

Pentru instalarea KDE utilizați `dselect` sau folosiți comenzile de mai jos:

    dpkg -i libgif2_2.3-1_i386.deb
    dpkg -i libkde0_0.10.01-1_i386.deb
    dpkg -i kdeapps_0.10.01-2_i386.deb

Dacă `dpkg` dă erori de dependențe, va trebui să găsiți pachetele amintite mai sus, să le instalați și apoi să rulați din nou seria de comenzi `dpkg`.

### Folosirea surselor TGZ pentru instalarea pe alte sisteme

Dacă distribuția dumneavoastră Linux nu are suport pentru arhivele în format RPM sau DEB sau dacă nu folosiți Linux deloc, trebuie să compilați singur KDE. Pe viitor ne gîndim să oferim o distribuție care să includă propriul program de instalare. Pentru a compila și instala KDE trebuie ca să instalați pe hard-disk aplicațiile următoare:

- Un compilator ANSI-C, de exemplu compilatorul GNU C

- Un compilator ANSI-C++, de exemplu GNU C++

- Utilitarul `make`

- Qt versiunea 1.41 sau mai recentă, cu modulele de dezvoltare

- O versiune X11, cu modulele de dezvoltare

Odată ce aveți toate aceste aplicații, vizitați site-ul mirror de KDE favorit și luați următoarele fișiere din directorul `/pub/kde/stable/(versiunea-nouă)`:

- kdesupport-(versiune).tar.gz

- kdelibs-(versiune).tar.gz

- kdebase-(versiune).tar.gz

- orice alte pachete pe care doriți să le instalați. Vă sfătuim să luați cel puțin `kdeutils`.

unde (versiune) înseamnă numărul versiunii curente. După ce le-ați obținut, dezarhivați aceste fișiere în `/usr/src`. Acest proces ar trebui să conducă la următoarea structură de directoare:

- /usr/src/kdesupport

- /usr/src/kdelibs

- /usr/src/kdebase

- /usr/src/... (eventual alte pachete)

Asigurați-vă că aveți drept de scriere în `/opt/kde`. Acum trebuie să compilați și să instalați pachetele folosind comenzile:

1. `cd` în directorul pachetului pe care doriți să-l instalați (vedeți mai sus)

2. `./configure` (cu opțiunile dorite)

3. `make`

4. `make install`

Aplicați pașii de mai sus pentru fiecare pachet de instalat. (Aceste instrucțiuni sînt valabile pentru aproape toate pachetele sursă ce le puteți găsi).

Fiecare script de configurare are mai multe opțiuni disponibile. Unele sînt comune mai multor pachete, în timp ce altele sînt specifice unuia anume. Mai jos este afișat rezultatul comenzii `configure --help` în `kdebase`:

      --enable-debug          creates debugging code [default=no]
      --disable-nls           do not use Native Language Support
      --with-qt-dir           where the root of qt is installed
      --with-qt-includes      where the qt includes are.
      --with-qt-libraries     where the qt library is installed.
      --with-extra-includes   adds non standard include paths
      --with-extra-libs       adds non standard library paths
      --disable-path-check    don't try to find out where to install
      --with-install-root     the root, where to install to [default=/]
      --disable-rpath         do not use the rpath feature of ld
      --with-xdmdir           if the xdm config dir can't be found automatically
      --without-pam           disable Pluggable Authentication Modules
      --with-shadow           if you want shadow password support
      --without-gl            disable 3D GL modes
      --without-xpm           disable color pixmap XPM tests

Multe opțiuni nu sînt necesare și sînt utile doar pentru rezolvarea unor probleme cunoscute (de exemplu, `--disable-path-check`). Deoarece unele opțiuni sînt importante, de exemplu `--with-shadow`, ar trebui să verificați întotdeauna toate opțiunile disponibile.

O opțiune importantă este `--prefix`. Aceasta specifică locul (calea) unde utilitarul `configure` va trebui să execute instalarea (`kdesupport` și `kdelibs`) sau unde va găsi bibliotecile (corespunzătoare altor pachete). În mod implicit, `configure` va căuta în `/usr/local/kde`. Dacă doriți să instalați KDE în `/opt/kde`, va trebui să folosiți comanda `configure --prefix /opt/kde`.

Dacă ați instalat bibliotecile Qt într-un loc neuzual, de exemplu în $HOME/src/qt, va trebui să folosiți `configure --with-qt-dir=$HOME/src/qt`. În mod implicit `configure` va căuta Qt în toate locurile comune, înainte de a renunța.

Dacă întîlniți probleme pe care nu le puteți rezolva, trimiteți o copie a fișierului `config.log` la adresa specificată în fișierul `README`, corespunzător pachetului respectiv.

Trebuie să instalați KDE în următoarea ordine: `kdesupport`, `kdelibs`, apoi pachetul de aplicații (de exemplu, `kdebase`). Toate pachetele de aplicații ar trebui să depindă doar de `kdelibs`, astfel că se pot compila toate odată (dacă aveți un calculator performant).

Dacă vreți să folosiți avantajele unui sistem multiprocesor, executați `make -j<numărul_de_procesoare>` în loc de `make`. Dacă puteți instala KDE sub o versiune de UNIX pe care KDE nu a fost testat, vă rugăm să trimiteți un e-mail cu o descriere exactă a pașilor pe care i-ați urmat. Informația oferită va fi inclusă în acest document.

#### Note referitoare la compilarea pe platforme specifice

##### Linux

Pentru Linux, majoritatea utilitarelor necesare pentru a compila KDE pot fi găsite ori la ftp://sunsite.unc.edu/pub/Linux/GCC, ori la ftp://sunsite.unc.edu/pub/GNU. Bibliotecile Qt pentru Linux pot fi găsite la ftp://ftp.troll.no/pub/qt/linux, disponibile în format sursă sau RPM. Ambele conțin instrucțiuni detaliate referitoare la instalarea lor. Fișierele necesare pentru programele sub X11 sînt disponibile la ftp://ftp.xfree86.org, în secțiunea `xdevel`.

Dacă doriți să porniți sistemul în nivelul de executie (runlevel) 3 folosind `kdm`, trebuie să înlocuiți apelul `xdm` din `/etc/rc.d/xdm` cu `/opt/kde/bin/kdm`. În orice caz, mai jos este o versiune care ar trebui să meargă:

    #! /bin/sh
    # Copyright (c) 1996 S.u.S.E. GmbH Fuerth, Germany.  All rights reserved.
    #
    # Author: Florian La Roche <florian@suse.de>, 1996
    #	  Werner Fink <werner@suse.de>, 1996
    #
    # Modified on October, 13th by
    #	Andreas Buschka <andi@bonn-online.com>, 1997
    # for the KDE documentation project.
    #
    # /sbin/init.d/xdm
    #

    . /etc/rc.config

    case "$1" in
        start)
    	echo "Starting kdm."
    	/opt/kde/bin/kdm
    	;;
        stop)
    	echo -n "Shutting down kdm:"
    	killproc -TERM /opt/kde/bin/kdm
    	echo
    	;;
        *)
    	echo "Usage: $0 {start|stop}"
    	exit 1
    esac

    exit 0

De asemenea, pentru a executa `kdm` la pornirea sistemului, trebuie să modificați nivelul de execuție implicit din `/etc/inittab` la valoarea 3.

Nu uitați să închideți sesiunea curentă (logout) și să vă logați din nou, pentru ca sistemul să vă citească noile setări de configurare!

### Modificări necesare în fișierele de configurare

După ce ați pus pachetele KDE în directoarele lor de destinație, trebuie să faceți cîteva modificări în scripturile de configurare.

Procedura următoarea a fost testată pe SuSE Linux 5.0 și ar trebui să fie compatibilă și cu alte variante de UNIX. Întotdeauna să faceți copii de siguranță ale fișierelor de configurare înainte de a le modifica!. Adăugați următoarele linii la sfîrșitul fișierului `/etc/profile` sau `~/.profile`:

    export PATH=$PATH:/opt/kde/bin
    export KDEDIR=/opt/kde

Editați fișierul `.xinitrc` din directorul dumneavoastră personal. Căutați linia care apelează managerul dumneavoastră de ferestre și înlocuiți-o cu `startkde`.

Acum, că ați făcut tot ce era necesar pentru a rula KDE, treceți la capitolul 4 unde va fi descrisă pornirea KDE pentru prima oară. Dacă ceva pare în neregulă, s-ar putea să trebuiască să compilați singur KDE. Pentru informații suplimentare citiți secțiunea Folosirea surselor TGZ pentru instalarea pe alte sisteme. Am făcut procedura de instalare cît mai sigură cu putință, așa că nu ar trebui să întîlniți probleme majore, exceptînd cazul unor configurații de sistem exotice. Dacă totuși întîmpinați dificultăți, folosiți Listele de discuții KDE.

## Primele impresii

"Trebuie să ai de-a face cu marea pentru a-i realiza nemărginirea" (Autor necunoscut)

Primele impresii sînt întotdeauna foarte importante -- lucru adevărat nu numai în cazul faimosului roman "Cursa de șoareci" al Agathei Christie -- dar și în cel al KDE. După cum am mai spus, KDE este proiectat cu o interfață ușor de utilizat și foarte intuitivă. De fapt, ne vom fi atins scopul atunci cînd utilizatorii nu vor mai avea nevoie de acest manual pentru a lucra cu KDE, făcînd astfel ca autorii să-și piardă slujbele (voluntare și neplătite) de creatori de documentație.

### Pornirea KDE

Cînd porniți un sistem UNIX, se va întîmpla unul din două lucruri (asta în cazul în care sistemul funcționeaza corect; orice altă manifestare în afara celor două prezentate înseamnă un al treilea caz, încă nedocumentat): vă veți afla într-o sesiune de login în mod text sau în mod grafic. În primul caz, trebuie să vă logați în sistem și să tastați:

    startx

Dacă instalarea a fost reușită, KDE ar trebui să apară în cîteva secunde.

Dacă vă este prezentată o fereastră de login în mod grafic, tot ceea ce trebuie să faceți este să vă introduceți numele și parola. Presupunînd că instalarea a fost reușită, KDE ar trebui să pornească fără nici o altă intervenție.

Dacă nu ați făcut-o încă, vă recomandăm să vă schimbați managerul X11 din `xdm` în `kdm`, care are aceleași funcții, dar care include și facilitățile avansate ale KDE.

### Componentele ecranului

După ce KDE s-a inițializat, puteți începe explorarea facilităților sale. Dacă ați mai lucrat cu Windows 95 sau cu OS/2 Warp 4, multe lucruri ar trebui să vă fie familiare. Cele trei componente principale ale suprafeței de lucru sînt ecranul în sine, panoul și bara de procese.

#### Panoul

Cînd porniți KDE pentru prima oară, panoul este situat în partea de jos a ecranului. De aici veți porni aplicații și veți comuta între multiple ecrane de lucru.

Butonul K (pentru KDE 1.0)

  Apăsînd pe acest buton veți îndepărta panoul de pe ecran, iar acesta va fi înlocuit cu un mini-panou. Butonul K va rămîne pe ecran pentru a putea readuce panoul la dimensiunile inițiale. Acest lucru este valabil doar pentru ecranul curent. Celelalte ecrane de lucru vor reține forma panoului: mini sau normală.

  Cînd panoul este minimizat, meniul aplicațiilor și lista de procese sînt disponibile la capătul barei de procese, avînd aceeași funcționalitate, numai că vor ocupa mult mai puțin spațiu.

Meniul de aplicații KDE

  Butonul de lîngă butonul K este unul dintre cele mai importante locuri de pe ecran. De aici porniți toate aplicațiile KDE instalate. Mai tîrziu, cînd veți învăța cum să utilizați editorul de meniuri, veți putea adăuga și alte programe. Pentru a porni un program e nevoie doar de un clic stînga. Vedeți o listă cu diferite categorii, plus cîteva intrări speciale. Cînd mutați cursorul mouse-ului deasupra unei intrări cu o săgeată dreapta, apare un nou meniu. După ce ați găsit programul pe care vreți să-l porniți, dați un clic pe el.

Meniul de aplicații active

  Butonul din dreapta meniului de aplicații (cel cu un monitor pe el) este un meniu conținînd toate ferestrele active, de pe toate ecranele de lucru, sortate după numele ecranelor. Acest lucru este folositor pentru a găsi rapid o fereastră anume, reducînd în același timp confuzia creată pe suprafața de lucru din cauza multor ferestre deschise simultan.

Butonul de ieșire

  La dreapta listei de aplicații active, se mai găsesc două butoane. Cel de sus, de forma unui "X" este folosit pentru încheierea sesiunii KDE curente. Dacă în acel moment mai există aplicații active, se întîmplă trei lucruri. Aplicațiile scrise pentru KDE vă vor întreba dacă doriți să vă salvați munca. Cînd veți porni KDE din nou, toate ferestrele KDE vor fi redeschise și puteți relua lucrul din același punct de unde ați încheiat sesiunea anterioară. Aplicațiile care nu au fost scrise pentru KDE în mod explicit, dar care respectă standardul Sistemului X Window vă vor întreba de asemenea dacă doriți să vă salvați munca. Aplicațiile care nu corespund acestui standard în totalitate (precum Netscape Navigator 4.03) nu vă vor întreba dacă doriți să vă salvați datele. KDE vă avertizează despre existența unor astfel de aplicații încă active și aveți posibilitatea de a opri procesul de ieșire din sesiunea curentă. Nu sînt multe lucruri care trebuie salvate cînd folosiți un navigator de web, dar, de exemplu, dintr-un program CAD cu un desen complex încărcat în memorie e bine să ieșiți folosind propriul său meniu, înainte de a proceda la ieșirea din sesiunea curentă.

Butonul de blocare a ecranului

  Dacă se întîmplă să vă aflați într-un mediu în care alții nu se pot abține să nu tragă cu ochiul la ce lucrați, acest buton vă este de mare folos. Un singur clic și ecranul va fi mascat și blocat, împiedicînd persoane nedorite să vă citească poșta electronică sau să vă strice munca.

  Sistemul X Window poate fi părăsit și cu combinația Ctrl-Alt-Backspace, dar acest lucru va închide necondiționat toate aplicațiile active de pe toate ecranele de lucru. Dacă nu inactivați combinațiile Ctrl-Alt-Enter și Ctrl-Alt-Backspace protecția KDE nu mai este asigurată!

Butoanele pentru ecrane

  Cînd porniți KDE pentru prima oară, remarcați cele patru butoane notate "Unu", "Doi", "Trei" și "Patru". Acestea reprezintă cele patru ecrane de lucru pe care le aveți. Dați un clic pe oricare din ele. Nu vă fie teamă! Deși au "dispărut", toate ferestrele deschise sînt încă active (uitați-vă în meniul de aplicații active). Folosirea de ecrane de lucru multiple este una dintre facilitățile cele mai puternice ale KDE și ale Sistemului X Window. În loc de a plasa o fereastră peste alta, după cum ați face folosind Windows sau OS/2, puteți spune "Ei bine, pe primul ecran voi scrie Manualul utilizatorului KDE. Pe al doilea voi rula compilatorul sgml2latex și-mi voi vedea rezultatul lucrării, în timp ce voi compila kernelul pe cel de-al treilea, și-mi voi citi poșta electronică pe al patrulea".

Bara de iconițe

  Unii oameni sînt atît de leneși încît consideră că pînă și cele două-trei mișcări prin meniul de aplicații KDE sînt prea obositoare (inclusiv eu). Pentru ei, pot fi plasate butoane adiționale, lîngă butoanele de comutare a ecranelor de lucru. De exemplu, o scurtătură către directorul dumneavoastră personal, către coșul de gunoi, către emulatorul de terminal `kvt` și către documentele pe care le utilizați în mod frecvent. Pentru informații referitoare la modul în care adăugați iconițe suplimentare pe panou, citiți Adăugarea de iconițe pe panou.

Data și ora

  În colțul din dreapta-jos al panoului KDE vedeți în permanență data și ora.

Bara de procese

  Mutați mouse-ul în partea din stînga-sus a ecranului. Acolo găsiți un buton pentru fiecare din ferestrele active. Apăsați pe butonul corespunzător ferestrei pe care doriți să o deschideți. Aceasta este o alternativă la meniul de aplicații active din panoul KDE.

#### Folosirea ferestrelor

Cînd KDE se inițializează, prima fereastră deschisă conține directorul dumneavoastră personal. Vom trata conținutul acestei ferestre puțin mai tîrziu. Acum să aruncăm o privire asupra structurii propriu-zise a ferestrei.

Meniul ferestrei

  În colțul din stînga sus al fiecărei ferestre se vede o mică iconiță de manipulare a ferestrei. Cînd apăsați pe ea apare un meniu contextual cu toate comenzile de manipulare disponibile. Maximizează va extinde fereastra la maxim, în măsura spațiului disponibil pe ecranul de lucru. KDE ia în considerare spațiul disponibil pe suprafața virtuală de lucru, ceea ce înseamnă că fereastra ar putea fi mai mare decît ecranul fizic. Minimizează face fereastra invizibilă. Aruncați o privire pe bara de procese. Observați că titlul ferestrei este acum între paranteze. Pentru a readuce fereastra pe suprafața de lucru dați clic pe titlul ferestrei. Mută vă lasă mutați fereastra cu mouse-ul. Dați un clic stînga cînd fereastra ajunge în locul dorit. Redimensionează vă dă posibilitatea să micșorați și să măriți fereastra. Mutați mouse-ul și dați clic stînga atunci cînd sînteți mulțumit de noua dimensiune. Țintuiește fixează fereastra pe ecranul de lucru. Cînd treceți la alt ecran de lucru, ferestra fixată va merge cu dumneavoastră. Pentru a opri acest efect, selectați Dețintuiește. Acest lucru este util, de exemplu cînd depanați programe sau urmăriți problemele apărute pe rețea și doriți să aveți sub ochi în permanență fereastra fișierelor de jurnalizare și mesaje. În ecranul vă permite să trimiteți fereastra pe alt ecran de lucru. Alegeți ecranul dorit pentru fereastră și aceasta va dispare ca prin minune. Pentru a o readuce în prim-plan, selectați-i numele în bara de procese sau dați un clic pe butonul de ecran corespunzător din panoul KDE. Închide va închide fereastra. Uneori aplicația vă va lăsa să salvați ce ați lucrat, dar în unele cazuri (de exemplu, al aplicațiilor X11 vechi) acest lucru nu este posibil. Cel mai bine este să închideți o aplicație folosind comenzile sale proprii, iar utilizarea meniului ferestrei să fie ultima soluție.

Butonul de țintuire

  Acest buton seamănă cu o pioneză. El are aceeași acțiune cu cea a comenzii de țintuire din meniul ferestrei, dar e mai ușor de activat.

Bara de titlu

  Puteți să selectați bara de titlu conținînd numele ferestrei pentru a o maximiza. Folosiți butonul drepta al mouse-ului: meniul ferestrei va apărea, permițîndu-vă să maximizați, minimizați, mutați, redimensionați, să țintuiți și dețintuiți fereastra, și să o mutați pe un alt ecran (e o metodă mai rapidă decît cea cu butonul de țintuire). Cînd un program nu mai răspunde la comenzi aveți posibilitatea să-l închideți (ceea ce uneori vă va da chiar posibilitatea de a salva munca).

Butoanele de minimizare, maximizare și închidere

  La dreapta barei de titlu sînt trei butoane care pot fi folosite pentru a minimiza, maximiza și închide o fereastră (mult mai rapid decît folosind meniul ferestrei). Ferestrele minimizate pot fi readuse la dimensiunile normale printr-un simplu clic pe bara de procese.

Pentru a muta o fereastră plasați cursorul pe bara de titlu, țineți apăsat butonul stînga al mouse-ului, mutați fereastra în poziția dorită, apoi eliberați butonul. Dacă doriți să modificați dimensiunile unei ferestre, mutați cursorul mouse-ului pe marginea ferestrei. Odată ce ați ajuns în punctul respectiv, forma cursorului se va schimba dintr-o săgeata într-o paranteză cu o săgeată. Țineți apăsat butonul stînga al mouse-ului și trageți marginea ferestrei în poziția pe care o doriți, apoi eliberați butonul. Țineți minte că puteți trage părți sau colțuri ale ferestrelor (în care ultim caz se vor modifica două dimensiuni în același timp).

Este ușor să folosiți bara de meniuri a ferestrelor KDE. Pur și simplu selectați cu cursorul mouse-ului ceea ce doriți să faceți și va fi făcut. Bara de meniu poate mai mult. Observați banda punctată din stînga meniului și a barei de unelte? Selectați-o cu mouse-ul și va apare un meniu contextual, permițîndu-vă să plasați bara de meniu în partea de sus sau de jos a ferestrei. Puteți chiar să o scoateți din fereastră și să o lăsați să "plutească" prin împrejur.

Dedesubtul barei de meniu se află bara de unelte. Pe acestea le folosiți pentru a executa comenzi. Ori de cîte ori veți deplasa cursorul pe deasupra unuia din butoanele barei de unelte, iconița respectivă se va activa. Și acest tip de bară îl puteți plasa acolo unde doriți: la stînga, la dreapta, sus sau jos. Bineînțeles că poate "pluti" prin împrejur.

#### Obținerea de ajutor

Ajutorul este disponibil practic oriunde. Pe ecranul de lucru, folosiți butonul dreapta al mouse-ului și selectați Ajutor. În panoul KDE, deschideți meniul de aplicații KDE și alegeți Ajutor. Fiecare program KDE are un meniu de ajutor. Fiecare pagină de ajutor este scrisă în HTML, astfel că folosirea Sistemului de ajutor KDE este la fel de ușoară ca folosirea navigatorului de web favorit!

## Începerea lucrului

"Folosind doar ceea ce poți vedea, poți ajunge din A în B?" (Ajutor pentru una din cele mai dificile ghicitori din "Al șaptelea vizitator")

Pînă acum, KDE pare a fi un pic mai mult decît un manager de ferestre dotat cu cîteva facilități care-l fac mai comod de utilizat. Dar țineți-vă bine. În următoarele secțiuni vă vom prezenta facilități care cu siguranță nu vă vor mai lăsa de-acum încolo să lucrați cu un sistem UNIX fără KDE instalat!

### Editarea fișierelor

Deoarece nu aveți numai aplicații KDE instalate pe sistem, probabil că vă este cunoscută munca de editare în format ASCII a fișierelor de configurare. Dar sînt multe alte tipuri de fișiere care trebuie să fie editate astfel. De exemplu, sursa DocBook a acestui ghid a fost scrisă în format ASCII, la fel ca și codul sursă al programelor KDE. Vă vom arăta acum cum puteți folosi KEdit pentru a edita fișiere în format ASCII.

#### Deschiderea unei ferestre ce afișează conținutul directorului dumneavoastră personal

Selectați K -> Directorul personal. Va apare o fereastră afișînd conținutul directorului dumneavoastră personal. Pentru a vedea o listă mai detaliată a fișierelor din director, efectuați următoarele:

- Selectați Afișează fișierele ascunse din meniul Vizualizare

- Selectați Afișează arborele de directoare din meniul Vizualizare

În partea stîngă va apare structura arborescentă a sistemului dumneavoastră de fișiere, avînd incluse toate "fișierele ascunse" -- fișiere sau directoare care încep cu un punct.

#### Managerul de fișiere

Am încercat să facem managerul de fișiere cît mai ușor de folosit cu putință, și dacă ați mai folosit alte managere de ferestre (inclusiv cele incluse în alte sisteme de operare) care realizau și managementul fișierelor, atunci o mulțime din conceptele ce le vom prezenta vă vor fi familiare.

În primul rînd, există un meniu Fișier care conține funcțiile de deschidere și închidere ale ferestrelor managerului de fișiere. De asemenea, de aici puteți să tipăriți conținutul ferestrei curente.

Doriți să vizitați Internetul? Alegeti Fișier -> Deschide locația... (sau apăsați Ctrl-O) și introduceți o adresă URL. De exemplu, dacă doriți să vizitați pagina principală a KDE, introduceți `http://www.kde.org`. De asemenea, puteți obține rapid fișiere via FTP folosind această metodă. KDE este "pregătit pentru Internet", ceea ce înseamnă că puteți încărca și salva fișiere nu numai (de) pe hard-disk-ul local, dar și (de) pe server-e FTP și HTTP. În timp ce alte sisteme de operare și medii grafice fac deosebire între sistemele de fișiere locale și cele aflate la distanță, KDE nu face asemenea deosebiri.

Meniul Editare oferă funcțiile de selecție, copiere și mutare a fișierelor. Pe acestea le vom utiliza mai tîrziu. Fiind deja familiarizați cu meniul "Vizualizare", ați remarcat probabil că puteți vizualiza conținutul unui director în mai multe moduri. Încercati mai multe metode și remarcați deosebirile.

Veți fi cu siguranță de părere că semnele de carte sînt foarte utile: ele țin minte practic orice locație, fie ea locală sau de undeva de pe Internet.

#### Navigarea printre directoare

Vom alege acum un fișier de configurare și îl vom edita. Mai întîi, trebuie să schimbăm directorul curent în managerul de fișiere. Derulați în jos arborele de fișiere din stînga pînă găsiți directorul `/etc`. Dați dublu-clic pe `etc`. Veți vedea o listă de fișiere în fereastra din dreapta.

#### Editarea unui fișier

Derulați arborele de fișiere pînă cînd găsiți fișierul `motd` și selectați-l cu butonul dreapta al mouse-ului. În meniul contextual selectați Deschide cu.... Va apare o fereastră de dialog. Introduceți

    kedit

și selectați "Ok" sau apăsați Enter. Voila!

#### Editorul

Cu cît veți lucra mai mult cu KDE, cu atît mai mult veți remarca că majoritatea aplicațiilor au o interfață utilizator comună. Meniul Fișier al programului KEdit este un bun exemplu: aproape orice alt program KDE are același meniu, lăsîndu-vă să creați noi fișiere, să deschideți fișiere existente de pe sistemul de fișiere local sau (în curînd) de pe web, să le salvați (în curînd chiar și pe web), să le tipăriți sau să le trimiteți prin e-mail altcuiva. Meniul Editare poate de asemenea fi găsit în majoritatea aplicațiilor KDE, permițindu-vă să transferați informații între programe. Puteți de asemenea să căutați și să înlocuiți porțiuni de text. Folosind meniul Opțiuni puteți personaliza editorul în multe feluri. De exemplu, puteți mări dimensiunea caracterelor pentru a se potrivi mai bine rezoluției monitorului -- și ochilor dumneavoastră. Bineînțeles că și în alte aplicații KDE, veți găsi un meniu de Ajutor care vă oferă ajutor instantaneu oricînd aveți nevoie.

#### Folosirea editorului

Multe fișiere `motd` conțin lucruri inutile precum "Nu uitați să faceți copii de siguranță" sau "Nu-l enerva pe administratorul de sistem". Plicticos. Haideți să schimbăm textul astfel încît utilizatorii care folosesc sistemul să obțină niște informații folositoare. Puteți naviga prin text folosind tastele cu săgeți și puteți selecta secțiuni din text cu Shift-săgeată sau folosind mouse-ul cu butonul stînga apăsat. Folosiți meniul Editare pentru a tăia și lipi text dintr-o parte în alta. Introduceți ce doriți sau folosiți următorul exemplu (grozav):

    Bine ati venit!

    Acest sistem are  acum KDE instalat, oferind o interfata grozava  si usor de
    utilizat,   precum si o interfata  grafica unitara pentru toate  aplicatiile
    dumneavoastra. Pentru mai multe informatii privind modul in care puteti rula
    KDE pe contul dumneavoastra, trimiteti un e-mail administratorului de sistem.

#### Salvarea muncii

Acum că am modificat fișierul `motd` este timpul să îl salvăm, aplicînd schimbările făcute. Pentru a realiza acest lucru, ori folosiți meniul Fișier, ori selectați butonul Salvează de pe bara de unelte. În final, vom încheia treaba selectînd butonul "X" din partea dreapta-sus a ferestrei sau folosind meniul ferestrei de pe bara de titlu, ori selectînd Fișier -> Ieșire. Simplu și elegant, nu-i așa?

### Mutarea fișierelor cu metoda "drag-and-drop"

După cum s-a văzut, lucrul cu fișiere este la fel de simplu ca a număra pînă la trei. Cu toate acestea, cînd doriți să copiați și să mutați textul dintr-o parte în alta, toată afacerea cu taie-și-lipește poate deveni enervantă. Nici o grijă însă -- o metodă numită "trage-și-lasă" (drag-and-drop) vă permite să copiați și să mutați fișiere mult mai repede și mai ușor.

#### Deschiderea a două managere de fișiere

Înainte de a începe trebuie deschise două managere de fișiere. Cel mai simplu mod de a deschide o nouă fereastră este de a selecta butonul cu o rotiță alba ce se găsește în partea dreaptă a barei de unelte. Dacă arborele de fișiere nu este vizibil, activați opțiunea Vizualizare -> Afișează arborele de directoare.

#### Tragerea unui fișier dintr-o fereastră în alta

În prima fereastră, deschideți directorul `/etc` și derulați arborele de fișiere pînă cînd apare fișierul `motd` pe care l-am modificat în secțiunea precedentă. În a doua fereastră deschideți directorul dumneavoastră personal. Selectați fișierul `motd`. Tineți apăsat butonul stînga al mouse-ului și trageți fișierul în directorul dumneavoastră. Lăsați liber butonul stînga al mouse-ului (această operație este numită lăsarea fișierului). Veți avea trei opțiuni: copiere, mutare și crearea unei legături. Operația legătură va crea o legătură simbolică la fișierul dumneavoastră, în timp ce copiere și mutare vor face exact ceea ce le spune numele. Selectați copiere. Ar trebui acum să aveți o copie a fișierului `motd` în directorul dumneavoastră personal.

### Folosirea liniei de comenzi rapide și a terminalului

Pînă acum am lucrat doar cu uneltele și programele KDE. În mod sigur veți dori să folosiți și alte programe UNIX. Există două metode pentru a le rula: linia de comenzi rapide și terminalul.

#### Linia de comenzi rapide

Apăsînd Alt-F2 ne va fi înfățișată o fereastră mică în care vom putea introduce comenzi. Trebuie să remarcați că în această manieră nu veți vedea nici un mesaj generat de programul pornit! Această metodă este recomandată doar pentru pornirea programelor X Window și pentru folosirea celor la care nu este nevoie nici să vedeți și nici să tastați ceva. Pentru alte programe va trebui să folosiți terminalul.

#### Emulatorul de terminal UNIX

Din meniul de aplicații KDE, alegeți Utilitare -> Terminal. Va fi deschisă o fereastră de terminal. Aici puteți folosi comenzile uzulale de UNIX: `ls`, `cat`, `less`, și așa mai departe. Folosind meniul Opțiuni puteți personaliza emulatorul de terminal după dorință.

### Găsirea fișierelor pierdute

Fiecare din noi s-a confruntat mai mult ca sigur cu următoarea problemă: porniți ftp, intrați într-un site grozav precum `ftp.kde.org` și începeți să descărcați fișiere. Este noaptea tîrziu și închideți calculatorul după terminarea transferului. Dimineața, vă așezați în fața calculatorului și vă întrebați în ce director ați pus fișierele transferate azi-noapte. Utilitarul KDE KFind face din găsirea acelor fișiere o joacă de copii.

#### Pornirea KFind

Pornirea KFind e simplă: selectați meniul de aplicații KDE -> Utilitar căutare. KFind are inclusă în interfață o parte pe care probabil nu o cunoașteți încă: taburi cu subferestre. Cînd KFind pornește, veți vedea că este selectată subfereastra Nume și locație. Cînd veți apăsa pe Data modificării, conținutul subferestrei active se schimbă. Fiindcă nu ați mai efectuat o căutare pînă acum, majoritatea iconițelor de pe bara de unelte și a intrărilor de meniuri sînt dezactivate. Acest lucru îl vom schimba acum.

#### Găsirea unui fișier prin indicarea unor părți din numele său

Atît timp cît cunoașteți puțin din numele unui fișier, căutarea lui este ușoară. Selectați subfereastra Nume și locația și introduceți numele fișierului. Caractere de globalizare (wildcards) pot fi de asemenea folosite. Ca test, tastați `*.tar.gz`. În mod implicit căutarea începe în directorul dumneavoastră personal, dar puteți alege ce director de pornire doriți, apăsînd pe căsuța combobox Caută în sau pe butonul Răsfoiește.... Pentru a porni căutarea, selectați iconița aflată la stînga barei de unelte (care arată ca o lupă deasupra unei foi de hîrtie). După scurt timp, va apare o listă de fișiere în fereastra de afișare a rezultatelor căutării. Dacă nu a apărut nimic, nu ați efectuat căutarea în directorul care trebuia, ați tastat greșit sau nu există nici un fișier cu terminația .tar.gz

#### Găsirea unui fișier după criterii complexe

Sînt multe moduri prin care puteți să vă rafinați căutarea. Cu cît știți mai multe despre fișierul respectiv, cu atît sînt mai mari șansele de a-l găsi.

Data modificării

  Aici puteți specifica că vă interesează doar fișierele cu care ați lucrat într-o perioadă dată de timp sau care au fost modificate în urmă cu un număr de zile sau luni.

Tip fișier

  Dacă știți că fișierul era de un tip anume (de exemplu, o arhivă tar/gzip sau o imagine jpeg), puteți indica lui KFind să găsească doar fișiere de acest tip.

Șir de caractere

  Puteți specifica șirul de caractere (textul) pe care fișierul trebuie să îl conțină.

Mărime

  Dacă știți mărimea fișierului, puteți să limitați astfel căutarea.

### Folosirea ecranelor de lucru multiple

Folosirea mai multor ecrane de lucru vă poate ajuta să vă organizați munca. Vă puteți plasa programele pe diferite suprafețe, iar pe acestea le puteți redenumi astfel încît să știți ceea ce faceți de obicei pe fiecare. Acest lucru mărește și optimizează spațiul de lucru. Vă ajută de asemenea cînd navigați pe Internet în loc de a munci, iar șeful dumneavoastră intră pe neașteptate în încăpere. Dar acest lucru, evident, se întîmplă rar -- cel puțin în biroul unde lucrez eu...

Puteți comuta între diverse suprafețe de lucru apăsînd pe butoanele de ecrane de pe panoul KDE. Dacă doriți să le redenumiți, o puteți face printr-un dublu-clic.

Puteți avea aceeași fereastră pe mai multe ecrane. Dacă vreți ca o fereastră să fie prezentă peste tot, apăsați pe butonul "pioneză" din colțul stînga-sus al ferestrei. Pentru a trimite o fereastră pe un alt ecran de lucru, dați clic dreapta pe bara de titlu, alegeți În ecranul și apoi selectați ecranul pe care doriți să mutați fereastra.

### Închiderea KDE

Pentru a ieși din KDE puteți folosi intrarea Ieșire din meniul de aplicații KDE sau butonul corespunzător de pe panou. Veți fi întrebat dacă doriți într-adevăr să părăsiți KDE. Operația de ieșire va închide toate ferestrele. Pentru informații privind modul în care programele vă pot salva munca în acest timp, citiți secțiunea Panoul.

## Totul despre ecranul de lucru

"- Vai, bunicuțo, da' de ce ai ochi așa de mari?" (Scufița Roșie)

"- Ca să te pot vedea mai bine" (Lupul)

Cu cît vedeți mai mult, cu atît mai bine vă puteți folosi suprafața de lucru. KDE vă dă posibilitatea de a face ca ecranul de lucru să arate și să reacționeze în modul în care doriți, permițîndu-vă să fiți mai rapid și mai eficient. Vă dă posibilitatea de a fi avertizat dacă vreun lup vrea să vă mănînce sau (dacă sînteți bunicuța) vă anunță cînd se pregătește Scufița Roșie să vă aducă bunătățile. Acum toate acestea sînt realitate.

### Directorul Autostart

Înainte de a fi descoperit directorul "Autostart", lucrul meu cu KDE începea zilnic la fel: pornește KDE, pornește KEdit, pornește kvt, pornește Netscape și pornește kscd. Aceasta lua ceva timp pe care aș fi putut să îl petrec mai bine altfel. De la prima versiune Beta, aplicațiile native KDE lăsate deschise la sfîrșitul sesiunii își salvează starea curentă și reapar la startul următoarei sesiuni. Dar sînt programe (precum Netscape) care nu vor face acest lucru. Pentru aceste programe puteți folosi directorul "Autostart".

Pentru a lansa programe odată cu pornirea KDE, faceți următoarele:

1. Deschideți directorul "Autostart". Îl puteți găsi în colțul din stînga-sus al ecranului de lucru

2. Deschideți o fereastră de manager de fișiere conținînd programul pe care doriți să îl adăugați.

   Dacă nu știți cum să faceți acest lucru, aruncați o privire la secțiunea Descrierea KFM.

3. Trageți și lăsați programul dorit din directorul inițial în directorul "Autostart". Cînd sînteți întrebat, alegeți opțiunea Legătură pentru a crea o legătură simbolică în locul unei copii complete. Acest lucru salvează spațiul pe hard-disk.

4. Repetați acești pași pentru fiecare program pe care doriți să îl porniți la startul KDE. Evident, puteți alege aplicații care nu sînt native KDE, precum `netscape`, `tin`, `pine` și multe altele.

5. Reporniți KDE.

Acum programele dorite ar trebui să fie lansate automat la repornirea KDE. Dacă doriți să adăugați ceva special (de exemplu, dacă doriți să vedeți un anumit site web la pornirea sistemului), citiți Folosirea modelelor. Procedeul descris acolo funcționează pentru orice director, deci îl puteți aplica și în cazul directorului "Autostart".

### Adăugarea de programe și iconițe pe panou

Panoul KDE nu este limitat la setările implicite pe care le găsiți după instalarea KDE. Panoul KDE este proiectat să fie flexibil și scalabil. Sînt două metode pentru a face acest lucru: adăugînd noi programe și adăugînd noi iconițe.

#### Adăugarea de programe

Pentru a vă adăuga programele favorite la panoul KDE, trebuie să folosiți Editorul de meniuri KDE. Pentru a-l porni, folosiți meniul de aplicații KDE și alegeți Panou -> Editează meniuri. Va apare o fereastră conținînd un meniu cu intrări goale. Pentru a-l schimba dați clic dreapta pe el și alegeți Schimbă. Apoi veți vedea o altă fereastră cuprinzînd mai multe opțiuni ce le puteți seta. Meniul derulant Tip conține unele tipuri de legături pe care le puteți face. Alegeți Aplicație. Acum selectați cîmpul Nume și introduceți descrierea ce va apare în meniul de aplicații KDE. De exemplu, puteți introduce Netscape Communicator. Acum apăsați pe iconița mare și pe cea mică cu butonul stînga al mouse-ului și alegeți o iconiță pentru aplicația respectivă. În cîmpul Comentariu puteți introduce, dacă vreți, un comentariu referitor la program. Asigurați-vă că este un comentariu util pentru că va apare ca indiciu în meniul de aplicații KDE. Pentru Netscape, ați putea introduce `Navigator WWW cu client de mail și de știri`.

Dacă nu ați făcut-o deja, selectați subfereastra Execută și editați cîmpul Execută. Aici introduceți calea completă la aplicația dorită, de exemplu `/usr/local/netscape/netscape`. Setați Director de lucru la o valoare care sa aibă sens, precum `/usr/local/netscape`. Dacă aplicația rulează într-un terminal, trebuie să selectați căsuță de marcare Pornește în terminal și să specificați Opțiunile terminalului. Opțiunile de terminal sînt cele ale lui kvt în modul linie de comandă. Le puteți observa dînd comanda:

    kvt --help

într-o fereastră de terminal. După ce totul este setat după dorință, alegeți butonul Ok și selectați Fișier -> Salvează din bara de meniu. Acum restartați panoul alegînd Panou -> Restartează din meniul de aplicații KDE. Veți vedea o nouă intrare Personal cu noile elemente de meniu.

#### Adăugarea de iconițe

Deși KDE este cu mult mai confortabil decît managerele de ferestre obișnuite din UNIX, toată lumea vrea o cale de a lansa un program printr-un singur clic. Mai tîrziu veți învăța cum să creați legături și fișiere pe ecranul de lucru, dar acest lucru are și dezavantaje: uneori toate ecranele sînt acoperite cu ferestre și nu puteți ajunge la iconițe fără să minimizați toate ferestrele ce le acoperă. Puteți mări viteza de acces la programele folosite în mod curent creînd iconițe accelatori direct pe panoul KDE.

Pentru a crea o scurtătură pe panoul KDE, faceți următoarele:

1. Dați clic pe meniul de aplicații KDE și alegeți Panou -> Adaugă o aplicație.

2. Veți vedea din nou partea de sus a meniului de aplicații KDE. Găsiți în meniu programul pentru care doriți să creați scurtătura, de exemplu, "Directorul personal" sau "kvt". Dați clic pe programul dorit.

Va apare o nouă iconiță pe panoul KDE. Selectați-o și programul va porni. Dacă doriți să mutați iconița, dați clic dreapta pe ea și alegeți Mută. Mutați iconița prin deplasarea mouse-ului în poziția dorită și apăsați butonul stînga. Dacă doriți să stergeți iconița, dați clic dreapta pe ea și alegeți Șterge.

### Crearea de noi fișiere pe ecranul de lucru

Suprafața de lucru poate fi un loc unde aveți posibilitatea să activați eficient. De fiecare dată cînd porniți KDE, puteți vedea fișierele, directoarele și URL-urile pe care le folosiți cel mai des.

Sînt două moduri de a crea și a edita fișierele de pe ecran. În orice aplicație, puteți, dacă doriți, să salvați datele în subdirectorul "Desktop" din directorul dumneavoastră personal. De exemplu, directorul meu personal este `/home/stupiddog`, așa că directorul ecranului meu este `/home/stupiddog/Desktop`. Tot ceea ce salvați aici va apare pe ecran.

Dacă doriți să mutați fișiere existente pe suprafața de lucru, cel mai bun mod este să folosiți managerul de fișiere (kfm). Deschideți o fereastră de manager de fișiere și trageți înăuntru fișierele de care aveți nevoie pe ecran. Puteți alege să le copiați pentru a păstra totul pe ecran sau puteți crea legături simbolice la fișierele reale. Pentru mai multe informații privind modul de folosire a mecanismului "drag-and-drop" al managerului de fișiere, citiți secțiunea Mutarea fișierelor cu metoda "drag-and-drop".

### Plasarea legăturilor pe ecran

Plasarea fișierelor pe ecran poate scurta căile care trebuie să le introduceți. În orice caz, uneori ar fi bine dacă ați putea porni KEdit cu un fișier editat deschis deja. Și cît de des nu sînteți frustrat de șirul nesfîrșit de semne de carte prin care trebuie să navigați pentru a găsi un site pe care îl vizitați des? Nu ar fi drăguț dacă tot ce este necesar pentru a ajunge la acel site ar fi făcut automat prin apăsarea unui singur buton?

#### Folosirea modelelor

Modelele oferă un mod confortabil de a realiza lucruri ca cele menționate mai sus. Modelele pot de asemenea fi folosite pentru a asocia extensiile unor anume fișiere cu o aplicație specifică. Cînd asupra unui fișier cu o terminație cunoscută se dă dublu-clic, aplicația asociată cu extensia respectivă este automat pornită. Pe scurt, modelele vă ajută să obțineți maximul din KDE.

Exemplu: punerea pe ecran a unei iconițe pentru vizitarea site-ului web al KDE.

1. Deschideți directorul "Modele" aflat pe ecranul de lucru. Aici puteți vedea toate modelele pe care le puteți folosi pentru crearea de noi legături. Ftpurl este un model pe care-l puteți folosi pentru crearea unei legături cu un site FTP și chiar cu un director. De exemplu, puteți crea o legătură directă cu `ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable` pentru a fi anunțat cînd este disponibilă o nouă versiune . Mimetype este o unealtă foarte puternică. Din cauza complexității ei am decis să o explic în secțiunea Folosirea tipurilor MIME. Program este un model general care poate fi folosit pentru a putea porni un anumit program cu un argument. De exemplu, îl puteți folosi pentru a porni `/usr/src/linux/make xconfig` pentru a configura kernel-ul sistemului. URL este de asemenea un model general: este o legătură cu un URL care nu începe cu `http://` sau `ftp://`. Asigurați-vă că legătura este validă. kfm nu suportă server-ele Quake (încă). WWWUrl este modelul pe care-l vom folosi chiar acum. El creează o legătură cu un site web.

2. ATENȚIE: Dacă ați pornit KDE ca administrator (root), nu schimbați modelele decît dacă știți foarte bine ceea ce faceți! Dacă distrugeți un model, îl veți putea recrea numai reinstalînd KDE!

3. Trageți WWWUrl pe ecran (dacă nu știți să utilizați "drag-and-drop", cititi secțiunea Mutarea fișierelor cu metoda "drag-and-drop" pentru informații suplimentare.) Cînd veți fi întrebat, alegeți Copiază pentru a crea copia dumneavoastră personală de model cu care să puteți exersa.

4. Dați clic dreapta pe model și alegeți Proprietăți.

5. În fereastra de dialog ce apare veți vedea trei taburi: Program, Permisiuni și URL. Schimbați numele și permisiunile după cum doriți, apoi selectați URL.

6. În cîmpul URL, trebuie să introduceți URL-ul care doriți să vă apară cînd veți selecta iconița. Pentru exemplul nostru, tastați `http://www.kde.org`.

7. Puteți da clic pe iconiță pentru a schimba iconița pentru această nouă legătură.

8. Dacă sînteți mulțumit, apăsați Ok pentru a salva modificările făcute.

Acest lucru va actualiza iconița. Cînd veți apăsa pe ea, veți fi transferat la pagina web a KDE. Vă sugerez să exersați un pic cu modelele. Sînt foarte puternice și pot fi adaptate pentru a corespunde practic oricăror nevoi.

#### Folosirea tipurilor MIME

Tipurile MIME sînt foarte puternice. Folosindu-le, puteți să vă personalizați cu ușurință sistemul astfel încît prin selectarea unui fișier de un anumit tip să pornească aplicația asociată. De exemplu, toate fișierele `.mod` pot fi setate să pornească automat kmodplayer, fișierele `.html` pot deschide o fereastră kfm cu conținutul fișierului, iar un fișier `core` poate fi văzut cu un editor hexa printr-un simplu clic pe el. Atenție: Deși tipurile MIME sînt foarte puternice, nu sînt lipsite de capcane. Jucîndu-vă cu cu tipurile MIME ca administrator (root) puteți afecta un sistem KDE atît de serios încît să nu mai poată fi repornit! În acest exemplu vă veți crea stilul MIME personal, care este relevant doar pentru dumneavoastră. Îi va afecta și pe alții doar dacă îl copiați sau îl mutați în `/opt/kde/share/mimelnk`.

Pentru a asocia un fișier cu o aplicație anume:

1. Asigurați-vă că aplicația pe care doriți să o asociați fișierului are o iconiță pe panoul KDE. Dacă lipsește, citiți secțiunea Adăugarea de programe pentru mai multe detalii.

2. Alegeți Editare -> Tipuri de fișiere (MIME) în fereastra managerului de fișiere `kfm`.

3. Gîndiți-vă la tipul de fișier pentru care doriți să creați o intrare. În mod implicit, sînt cinci mari tipuri: Aplicație este pentru fișierele care sînt create sau editate cu o aplicație specifică ca tar, gzip și pdf. Audio este pentru orice genereaza sunete: wav, midi, mod, etc. Imagine este pentru toate tipurile de fișiere grafice, precum gif, jpeg sau tiff. Text este pentru orice tip de text, de exemplu, text simplu, html, cod sursă de C sau Pascal, documente tex și scripturi tcl. În cele din urmă, Video este pentru orice format de tip video, precum mpeg. Hotărîți-vă în ce categorie de tipuri intră fișierul dumneavoastră și alegeți directorul corespunzător.

4. Deschideți directorul "Modele" de pe ecran.

5. Trageți și lăsăți iconița de tip MIME în cealaltă fereastră, copiind-o.

6. Dați clic dreapta pe iconița copiată și selectați Proprietăți. Editați proprietățile corespunzătoare tipului dumneavoastră.

7. Selectați Legătură. Veți vedea o mască ce cere cinci intrări.

8. Primul cîmp trebuie completat cu sufixul fișierului. De exemplu, dacă doriți să creați un nou tip pentru documentele SGML, va trebui să tastați *.sgml; *.SGML;. Fișierele `.sgml` sau `.SGML` vor fi manipulate de noul tip.

9. Introduceți o descriere a tipului în cîmpul Comentariu. Pentru exemplul SGML, ar putea fi "Document SGML".

10. Introduceți tipul MIME. Este construit cu numele directorului (text/ pentru exemplul SGML) și un nume la alegere. Pentru exemplul SGML, va trebui să introduceți text/sgml ca tip MIME. KDE vă va informa dacă există deja o convenție privitoare la ce prefix trebuie folosit pentru tipul dumneavoastră. Navigatorul de web kfm va ține cont de asemenea de această setare cînd veți descărca un document de acest tip de pe web!

11. Alegeți o aplicație care este folosită la editarea acestui fișier, din meniul derulant. Pentru exemplul SGML, vom folosi "Editor" (Kedit).

12. Dați clic pe iconiță pentru a alege una corespunzatoare. Fiecare fișier care are sufixul identic cu cel pe care l-ați introdus va apare cu această iconiță în fereastra managerului de fișiere.

13. Apăsați Ok pentru a salva noul tip.

Încercați noua asociere creată deschizînd directorul ce conține fișierul de tipul pe care tocmai l-ați adăugat. Dați clic pe fișier și programul necesar editării lui va porni. Dacă ceva nu merge cum trebuie sau dacă sistemul nu mai pornește, folosiți un editor în mod text (sau funcția de urgență în mod text a lui kdm) pentru a șterge legătura. Asta ar trebui să rezolve lucrurile.

#### Definirea de modele specifice

În mod implicit KDE oferă cinci modele cu care puteți construi noi legături pe ecran. Totuși, uneori veți dori să vă construiți un model nou. Acest lucru este ușor:

1. Obțineți privilegii de administrator (root).

2. Creați un fișier ca de obicei.

3. Mutați-l sau copiați-l în directorul "Modele".

4. Cînd veți vrea să reutilizați noul model, copiați-l din directorul "Modele" pe suprafața de lucru sau într-un director, redenumiți-l și folosiți-l. Deoarece directorul "Modele" poate fi scris doar de dumneavoastră, nimeni nu poate distruge în mod accidental modelul (presupunînd că nu sînteți chiar dumneavoastră acela). Este o idee bună să vă împiedicați și pe dumneavoastră de a edita acest fișier, pentru a evita distrugerea sa accidentală.

### Folosirea managerului de fonturi

Managerul de fonturi al KDE are grijă să lucrați doar cu acele fonturi de care într-adevăr aveți nevoie. Puteți decide dacă vreți sau nu să folosiți seturile de fonturi X11 aflate în directorul dumneavoastră de fonturi. Puteți porni managerul de fonturi folosind meniul de aplicații KDE. Managerul de fonturi poate fi găsit în directorul Sistem. Cînd îl veți porni, veți vedea o listă de fonturi X11 disponibile în fereastra din stînga și fonturile folosite de KDE în partea dreaptă. Dacă doriți să adăugați sau să ștergeți din fonturile disponibile, dați clic pe oricare din ele și alegeți dacă vreți să-l adăugați sau să-l îndepărtați.

Subfereastra Explorator de fonturi poate fi folosită pentru a previzualiza un anumit font. Alegeți familia unui font, subtipul, mărimea și atributele și veți obține o previzualizare.

#### Înțelegerea listei complete de fonturi X11

Sînt multe intrări în lista ce vă apare după ce selectați subfereastra "Fonturi X11". Managerul de fonturi KDE v-a prezentat deja combinațiile care sînt folositoare, iar acum vă lasă să priviti și intrările care nu au nici o întrebuințare pentru el. Această listă nu folosește astfel la nimic în afara privirii ei.

### Folosirea Coșului de gunoi

În circumstanțe normale, ștergerea unui fișier sub UNIX este ireversibilă. Totuși, cu managerul de fișiere KDE puteți alege Mută în Coșul de gunoi în loc de Șterge. Aceasta va muta fișierul în directorul Coș de gunoi, care, în mod implicit, se găsește pe ecran. Din directorul Coș de gunoi, vă puteți întotdeauna lua înapoi fișierele șterse. Amintiți-vă să goliți coșul în mod regulat dînd clic dreapta pe el și alegînd Golește Coșul de gunoi, ori vă puteți trezi fără spațiu pe disk, deoarece fișierele aflate în coș consumă spațiu în continuare. Cu toate acestea fiți atent căci odată ce ați golit directorul Coș de gunoi, fișierele ce se aflau înăuntru sînt pierdute pentru totdeauna.

## Centrul de control KDE

"De fapt, discutăm despre nimicuri." (Președintele unei binecunoscute bănci germane după scandalul financiar creat în jurul Dr. Juergen Schneider)

Centrul de control KDE vă dă control total asupra ecranului de lucru, lăsîndu-vă să schimbați pînă și setările tuturor amănuntelor, "nimicurilor". Pentru a-l porni, alegeți Centrul de control KDE din meniul de aplicații KDE. Centrul de control KDE va apare și vă va oferi informațiile de bază despre sistemul dumneavoastră.

### Ecranul

Cînd porniți KDE pentru prima oară, veți vedea un fundal alb cu butoane pentru ecrane. Veți fi de acord cu mine că nu arată prea grozav, așa că va trebui să facem ceva să schimbăm lucrurile. Dați clic pe Ecran în lista de selecții.

#### Fundalul

Probabil primul lucru pe care fiecare vrea să-l personalizeze, subfereastra fundal, vă dă control total asupra fundalului cu care lucrați. Sînt două tipuri de fundaluri: culori (și gradienți de culoare) și imagini "reale". Puteți schimba setările pentru fiecare ecran de lucru în parte selectîndu-le cu săgeata stînga și cu cea dreapta.

Observați mai întîi fereastra de culori. Puteți vedea culoarea actuală selectată (un gri sau alb dacă nu ați personalizat KDE încă) și opțiunile O culoare și Două culori. Dacă alegeți prima opțiune, atunci fundalul va avea o singură culoare. Încercați Două culori. Veți vedea un alt buton de selectat culoarea și încă două opțiuni suplimentare. Dați clic pe selectorul de culoare și alegeți ce culoare doriți. Cînd vă veți întoarce, veți avea deja o previzualizare a fundalului. Dacă alegeți Mixează culorile de sus în jos, gradientul culorii va fi vertical (de sus în jos), altfel el va apare orizontal (de la stînga la dreapta).

Dacă preferați să aveți o imagine "reală" în locul unui gradient de culoare, uitați-vă în partea dreaptă. Asigurați-vă că ați dezactivat gradientul de culoare, altfel imaginea de fundal NU va apare! Există un meniu derulant de unde vă puteți alege imaginea de fundal. KDE oferă trei exemple, dar puteți folosi butonul Răsfoiește... pentru a alege oricare altă imagine disponibilă. Apoi trebuie să vă hotărîți ce să faceți cu imaginile care nu se potrivesc mărimii ecranului (asta se întîmplă aproape întotdeauna). Dacă imaginea dumneavoastră este prea mică, Mozaic poate fi o soluție bună. Imaginea va fi multiplicată pînă va acoperi ecranul. Aceasta este și soluția implicită. Centrat va plasa imaginea în mijlocul ecranului. Restul va avea culoarea pe care ați selectat-o anterior (asigurați-vă că este de tipul O culoare). Ultima opțiune, Scalat, va întinde imaginea pînă cînd va atinge dimensiunile ecranului.

#### Culorile

Dacă fundalurile nu vă oferă nivelul de personalizare pe care-l doriți, aceste opțiuni o vor face cu siguranță. Dați clic pe Culori. Aici puteți selecta culorile pentru fiecare element de ecran în parte. Selectați căsuța Element și alegeți unul a cărui culoare doriți să o schimbați. Dacă nu știți denumirile de acolo, puteți da clic pe zone din căsuța de previzualizare. Apoi selectați culoarea care vă place. Încercați mai multe variante și opriți-vă la cea care vă place cel mai mult. Dacă tot nu reușiți să obțineți rezultatele dorite, încercați una din schemele predefinite din lista din dreapta. Cînd sînteți mulțumit de cum arată, apăsați pe butonul Salvează. Puteți de asemenea seta și nivelul de contrast al schemei dorite. Acest lucru este foarte folositor în special dacă lucrați la un calculator portabil și lumina vă împiedică să deslușiți foarte clar ce este pe ecran.

#### Protecția de ecran

Multe monitoare mai vechi au un obicei foarte prost atunci cînd uitați să le stingeți înainte de a ieși din camera. Cînd afișează o imagine timp îndelungat, se atașează de ea atît de mult încît o s-o afișeze sub formă de umbră, pentru totdeauna. Din nefericire, nu există nici o metodă de a rupe această nenorocită prietenie dintre monitorul dumneavoastră și imagine, dar există un mod de a o preveni: protecțiile de ecran.

Dați clic pe Protecție ecran. Aici puteți seta timpul apariției screensaver-ului. Puteți de asemenea să îl protejați cu parola dumneavoastră, astfel încît să trebuiască să o introduceți pentru a vă putea continua munca. Dacă vă gîndiți să o setați, aveți grijă să nu puneți timpul de apariție al screensaver-ului prea scurt! Este deranjant să trebuiască să introduceți parola la fiecare minut doar pentru ca screensaver-ul s-a activat cît dumneavoastră vă gîndeați la proiectul la care lucrați. Indicatorul de prioritate vă lasă să controlați cît din timpul CPU are voie să ia screensaver-ul. Dacă compilați programe mari în fundal sau dacă sistemul dumneavoastră este un server UNIX, setați-l la Mică.

După aceasta alegeți din listă un screensaver care vă place. Puteți să-l testați folosind butonul Testează, care se află la dreapta listei de screensaver-e. Multe din ele au opțiuni suplimentare care pot fi setate folosind butonul Opțiuni...

#### Stilul

Puteți schimba aspectul general al KDE ("elementele") dacă vreți un mediu de lucru care să semene mai mult cu Windows 95. Puteți de asemenea să setați fontul implicit. Acest lucru este folositor, dacă, de exemplu, aveți ecranul mic și o rezoluție mare.

#### Bara de titlu

După instalare, aplicațiile KDE au bara de titlu cu toate elementele sale: meniul ferestrei, butonul de țintuire, bara de titlu în sine și butoanele de minimizare, maximizare și închidere. Dacă nu doriți să aveți la dispoziție toate aceste butoane sau dacă doriți să le schimbați poziția, puteți să o faceți în căsuța Butoane titlu. Specificați dacă doriți să aveți un buton sau un meniu în partea dreapta. "Fără" înseamnă că nu va fi afișat deloc. Fiți atent: Dacă nu știți metode alternative pentru acționarea ferestrelor (precum cele descrise în Tabelul cu acceleratori de tastatură), puteți să întîmpinați probleme serioase în folosirea KDE. Aveți grijă!

Căsuța Aspect conține două setări: la început puteți decide dacă bara de titlu trebuie să aibă o culoare simplă (afișaj mai rapid) sau un gradient. Dacă titlul ferestrei este mai lung decît bara de titlu, numele se va derula de la stînga la dreapta și înapoi. Cu setările pentru animația titlului, puteți decide frecvența cu care să aibă loc această derulare.

#### Ferestrele

Aici vor fi schimbate chiar ferestrele:

Mutarea ferestrelor

  Puteți să comunicați KDE să mute ferestrele împreună cu conținutul lor (acest lucru se va realiza încet pe un calculator neperformant) sau să mute doar marginile, ceea ce se va realiza mai rapid.

Animația la modificarea dimensiunii

  Acest lucru va anima fereastra în timpul în care îi modificați dimensiunile. Dezactivați această opțiune dacă KDE devine prea lent.

Politica de focus

  Poate fi de folos uneori pentru a aduce în prim plan o fereastră fără să fie nevoie să apăsați pe nici un buton. Dacă doriți acest lucru, alegeți Focusul urmărește mouse-ul și setați numărul de secunde de așteptare pînă la activarea ferestrei de sub cursorul mouse-ului.

Modul de maximizare

  Sînt momente cînd doriți ca ferestrele să se maximizeze doar pe verticală. Vedeți Tabelul cu acceleratori de tastatură pentru informații referitoare la cum puteți obține acest lucru cu mouse-ul și cu tastatura.

### Sunet

Folosind subfereastra de sunet, puteți seta toate detaliile sunetelor pe care le va emite KDE și aplicațiile sale.

#### Difuzor

KDE generează diferite semnale de avertisment, numite beep-uri, ce apar în momentul în care faceți vreo greșeală (de exemplu, copierea unui fișier într-un director la care nu aveți acces). Tot aici puteți să modificați setările pentru aceste sunete:

Volumul

  Setează volumul beep-ului. Poate fi de la 0% (liniște) pînă la 100% (ar trebui să vă gîndiți atent înainte de a face vreo greșeală după această setare...)

Frecvența

  Controlează frecvența tonului. Valorile posibile sînt între 0 (nici un beep) pînă la 2000 (ar trebui să nu-l setați astfel dacă aveți cîini sau lilieci prin preajmă)

Durata

  Comunică KDE cît timp să dureze tonul

### Dispozitive de intrare

Puteți folosi diverse accesorii cu X11 (și astfel cu KDE). Puteți să le schimbați setările aici:

#### Tastatura

Aici puteți stabili dacă un caracter este repetat dacă țineți apăsată tasta corespunzătoare. Dacă aveți o tastatură proastă și aveți nevoie de o confirmare audio a apăsării unei taste, puteți seta și acest lucru.

#### Mouse-ul

Mouse-ul este cel mai frecvent utilizat accesoriu în mediile grafice, și, pentru majoritatea deținătorilor de calculatoare, cea mai intuitivă metodă de a naviga prin KDE.

Accelerația

  Setează viteza mouse-ului. Cu cît aceasta este mai mare, cu atît mai rapid se va mișca cursorul pe ecran.

Prag

  Este distanța pe care cursorul trebuie să o parcurgă (într-o perioadă scurtă de timp) pînă cînd să înceapă mișcarea accelerată. Valoarea zero o dezactivează.

Încercați să exersați cu aceste setări. Combinația potrivită vă va da posibilitatea să vă mișcați cu precizie pe distanțe scurte și cu rapiditate pe distanțe mari.

### Setările panoului

Puteți de asemenea accesa setările panoului selectînd meniul de aplicații KDE și alegînd Panou -> Opțiuni.... Va apare o nouă fereastră conținînd trei subferestre.

#### Panoul și bara de procese

În prima subfereastră îi puteți comunica KDE unde doriți să fie afișate panoul și bara de procese. Puteți de asemenea folosi meniul derulant pentru a alege mărimea panoului dacă deja afișarea este prea încărcată.

#### Opțiuni

În această subfereastră puteți activa sau dezactiva baloanele de ajutor. Dacă le activați, trebuie să setați și timpul cît trebuie lăsat cursorul mouse-ului deasupra unui meniu pînă la apariția mesajului. După aceasta puteți seta dacă doriți ca panoul și/sau bara de procese să dispară cînd mouse-ul nu este deasupra lor. Opțiunea finală vă lasă să setați ceasul în format 24 ore sau AM/PM.

#### Ecranele de lucru

După cum am mai discutat, ecranele vă conferă mai mult spațiu și vă ajută să vă organizați munca. Selectînd subfereastra Ecrane, le puteți personaliza. Observați cele două indicatoare din josul ferestrei. Indicatorul Vizibil vă lasă să setați cîte ecranele de lucru doriți, Mărime setează mărimea iconițelor de pe panou. Activați cîte ecrane credeți că veți folosi. Acum puteți edita numele lor în partea superioară a ferestrei.

### Informații despre sistem

Nu sînt setări ce să poata fi schimbate aici. În schimb, veți obține informații despre memoria disponibilă și despre procesor/procesoare.

### Rețeaua

KDE vă oferă managementul complet al rețelei prin Centrul de Control KDE. Asta vă face viața de potențial administrator de sistem UNIX foarte ușoară: de acum, setarea server-elor va fi mai rapidă și mai ușoară. Din cauza că setarea este mai ușoară, vor exista mai puține greșeli și probleme de securitate cauzate de aceste greșeli.

#### Starea rețelei Samba

Acest punct vă dă informații despre utilizatorii ce sînt conectați la stația dumneavoastră UNIX prin protocolul SMB (Session Message Block). SMB este protocolul folosit în special de stațiile Windows 95 și Windows NT pentru a partaja fișiere și directoare.

## Sfaturi pentru lucrul de zi cu zi

"Oricine poate face o omletă din ouă. Șmecheria e să faci una din nici un ou." (Fortune Cookies)

Aproape oricine poate folosi KDE. Este motivul pentru care a fost proiectat. Nu sînt nici parametri ciudați în linia de comandă, ci doar cîteva fișiere de configurare ASCII. În orice caz, sînt cîteva metode de a lucra mai elegant, lăsîndu-vă timp pentru lucrurile cu adevărat importante, precum tetris-ul.

### Tabelul de acceleratori de tastatură

Alt-Esc sau Control-Esc

  Afișează managerul sesiunii KDE, din care se poate sări direct la o anumită aplicație sau din care se poate ieși din KDE

Alt-Tab sau Alt-Shift-Tab

  Trece dintr-o fereastră în alta

Ctrl-Tab sau Ctrl-Shift-Tab

  Trece dintr-un ecran de lucru în altul

Alt-F2

  Linia de comandă

Alt-F3

  Meniul ferestrei

Alt-F4

  Închide fereastra curentă

Ctrl-F[1..8]

  Trece pe un anumit ecran de lucru

Ctrl-Alt-Esc

  Închide necondiționat o fereastră (fiecare fereastră selectată va fi închisă imediat)

Ctrl-Alt-Backspace

  Ieșire din KDE (fără salvare!). Folosiți-o numai ca ultimă soluție.

Ctrl-Alt-Numpad +

  Trece la rezoluția de afișare următoare

Ctrl-Alt-Numpad -

  Trece la rezoluția de afișare precedentă

### Tehnici de utilizare a mouse-ului

Clic pe marginea barei de titlu

  Stînga: activează și ridică fereastra; Mijloc: activează și coboară fereastra; Dreapta: afișează meniul ferestrei, dacă este activă, iar dacă nu, o activează.

Dublu-clic pe titlul ferestrei

  Maximizează fereastra

Tragerea barei de titlu

  Mută fereastra

Tragerea colțurilor sau marginilor

  Modifică dimensiunile ferestrei

Alt cu clic stînga

  Mută fereastra

Alt cu clic mijloc

  Ridică fereastra

Alt cu clic dreapta

  Modifică dimensiunile ferestrei

Clic pe iconița din stînga-sus

  Meniul ferestrei

Clic pe butonul de țintuire

  Fixează sau desprinde fereastra

Clic pe butonul de maximizare

  Stînga: maximizează fereastra; Mijloc: maximizează doar pe verticală; Dreapta:maximizează doar pe orizontală

Clic pe butonul de închidere

  Închide fereastra, iar programul vă întreabă dacă doriți să salvați starea curentă.

### Activarea screensaver-ului prin ducerea mouse-ului într-un colț al ecranului

În afară de butonul de blocare a ecranului de pe panoul KDE, există o altă metodă de a porni screensaver-ul. În opțiunile screensaver-ului (meniul de aplicații KDE -> Configurare -> Protecție ecran) dați clic pe unul din colțurile ecranului de previzualizare. Vor fi prezentate trei opțiuni. Ignoră va ignora orice mișcare a mouse-ului în acel colț. Salvează ecranul va porni screensaver-ul după ce cursorul mouse-ului va sta în acel colț pentru mai mult de 5 secunde. Blochează ecranul va face același lucru ca și Salvează ecranul, numai că va cere parola.

## Aplicații de divertisment

În pachetul `kdegames` aveți aplicațiile descrise în continuare.

Aplicațiile stabile sînt relativ lipsite de erori și există în format sursă și binar.

ftp.kde.org/pub/kde/stable/latest/distribution/stable

Versiunile instabile se schimbă zilnic și există doar în format sursă, acest lucru însemnînd că trebuie compilate înainte de a le putea folosi. Amintiți-vă că acestea sînt versiuni instabile și e posibil nici să nu poată fi compilate. Dacă aveți vreo problemă cu o aplicație instabilă, raportați problema și mai mult ca sigur va fi rezolvată în următoarea versiune.

ftp.kde.org/pub/kde/unstable/CVS/snapshots/current

### Kmines

### Kpoker

### Ktetris

## Aplicații grafice

În pachetul `kdegraphics` aveți aplicațiile descrise în continuare.

Aplicațiile stabile sînt relativ lipsite de probleme și există în format sursă și binar.

ftp.kde.org/pub/kde/stable/latest/distribution/stable

Versiunile instabile se schimbă zilnic și există doar în format sursă, acest lucru însemnînd că trebuie compilate înainte de a putea fi folosite. Amintiți-vă că acestea sînt versiuni instabile și e posibil nici să nu poată fi compilate. Dacă aveți vreo problemă cu o aplicație instabilă, raportați problema și mai mult ca sigur va fi rezolvată în următoarea versiune.

ftp.kde.org/pub/kde/unstable/CVS/snapshots/current

### Kfract - generator de fractali

### KView - vizualizor de imagini

Kview este un vizualizor de imagini care poate afișa următoarele formate: `JPEG`, `GIF`, `XPM`, `XBM`, `PNM`, `BMP`, `PCX`, `ILBM`, `TGA` și `EPS`. KView suportă operații drag-and-drop cu alte aplicații KDE.

#### Managerul de afișare

##### Lista de imagini

Este lista tuturor imaginilor ce sînt încărcate în Kview. Puteți selecta imaginile ce trebuie afișate folosind comanda: `kview $KDEDIR/share/wallpapers/*` Aceasta va deschide Kview cu toate imaginile de fundal care sînt în sistemul dumneavoastră.

Odată ce Kview este pornit, puteți folosi drag-and-drop cu managerul de fișiere, pentru a încărca imagini în lista de imagini. Celelalte două metode pentru a încărca o imagine sînt butonul Deschide fișier... și selectarea din meniu Fișier -> Deschide....

Pentru a afișa o imagine din lista de imagini, dați dublu-clic pe numele ei și fereastra vizualizorului se va deschide cu imaginea gata încărcată.

#### Fereastra imaginii

Dînd clic dreapta pe o imagine va determina afișarea unui meniu cu următoarele opțiuni:

##### Modifică dimensiunea

Dacă doriți să reprezentați imaginea mai mare sau mai mică, folosiți una din opțiunile de afișare: -50%, -10%, +10%, +50%.

##### Rotește

Cu această opțiune puteți roti sau oglindi imaginea.

## Aplicații multimedia

În pachetul `kdemultimedia` aveți aplicațiile descrise în continuare.

Aplicațiile stabile sînt relativ lipsite de probleme și există în format sursă și binar.

ftp.kde.org/pub/kde/stable/latest/distribution/stable

Versiunile instabile se schimbă zilnic și există doar în format sursă, acest lucru însemnînd că trebuie compilate înainte de a putea fi folosite. Amintiți-vă că acestea sînt versiuni instabile și e posibil nici să nu poată fi compilate. Dacă aveți vreo problemă cu o aplicație instabilă, raportați problema și mai mult ca sigur va fi rezolvată în următoarea versiune.

ftp.kde.org/pub/kde/unstable/CVS/snapshots/current

### Kmix - mixerul audio

### Kmedia - Redare multimedia

## Aplicații de retea

În pachetul `kdenetwork` aveți aplicațiile descrise în continuare.

Aplicațiile stabile sînt relativ lipsite de probleme și există în format sursă și binar.

ftp.kde.org/pub/kde/stable/latest/distribution/stable

Versiunile instabile se schimbă zilnic și există doar în format sursă, acest lucru însemnînd că trebuie compilate înainte de a putea fi folosite. Amintiți-vă că acestea sînt versiuni instabile și e posibil nici să nu poată fi compilate. Dacă aveți vreo problemă cu o aplicație instabilă, raportați problema și mai mult ca sigur va fi rezolvată în următoarea versiune.

ftp.kde.org/pub/kde/unstable/CVS/snapshots/current

### Kmail - client de e-mail

### Knu - utilitare de rețea

### Krn - client de știri

## Aplicații utilitare

În pachetul `kdeutilities` aveți aplicațiile descrise în continuare.

Aplicațiile stabile sînt relativ lipsite de probleme și există în format sursă și binar.

ftp.kde.org/pub/kde/stable/latest/distribution/stable

Versiunile instabile se schimbă zilnic și există doar în format sursă, acest lucru însemnînd că trebuie compilate înainte de a putea fi folosite. Amintiți-vă că acestea sînt versiuni instabile și e posibil nici să nu poată fi compilate. Dacă aveți vreo problemă cu o aplicație instabilă, raportați problema și mai mult ca sigur va fi rezolvată în următoarea versiune.

ftp.kde.org/pub/kde/unstable/CVS/snapshots/current

## Întrebări frecvente despre KDE

"Cine ești? -- Sînt cel mai groaznic coșmar al tău..." (Desenele animate "Batman")

Sînt cîteva întrebări care sînt mereu puse în listele de discuții KDE. Pentru a ține traficul cît mai scăzut (pentru a face listele mai ușor de citit), le-am inclus în această secțiune. Așa că, vă rog, fiți bun și nu le mai puneți în listele de discuții -- gîndiți-vă la citatul de mai sus!

### Ce înseamnă "KDE"?

KDE înseamnă "Mediul Grafic K (K Desktop Environment)", care reprezintă o colecție de utilitare, un manager de ferestre și un manager de fișiere. A fost gîndit astfel încît să vă facă viața sub UNIX mai ușoară.

### Nu pot compila pachetul xxx

Asigurați-vă întotdeauna că ați instalat ultimele biblioteci KDE. Software-ul este în continuă dezvoltare, așa că dependențele se schimbă de la o zi la alta. Vă pot fi de folos și sfaturile generale pentru compilare. O altă problemă ar putea-o constitui și folosirea unui program scris pentru o versiune mai veche de KDE, care depinde de fișiere `include` vechi. Verificați data fișierelor. Ar trebui să fie mai recentă decît a versiunii dumneavoastră curente de KDE.

### KDE nu este stabil

KDE este proiectat pe două ramuri, una pentru programatori, iar alta pentru utilizarea normală (unde stabilitatea este la mare preț). Puteți obține KDE, în general, în mai multe moduri. Obținerea pachetelor precompilate în diferite formate binare (rpm, deb, tgz), etichetate cu versiunea corespunzătoare (de exemplu, 1.1) este cea mai bună metodă de a păstra stabilitatea sistemului dumneavoastră grafic.

Prețul stabilității este acela că trebuie să așteptați o următoare versiune pentru a vă bucura de noi facilități. Dacă doriți să folosiți ultimele și cele mai grozave versiuni de software, trebuie să vă descurcați cu codul sursă, chiar și cu versiunile CVS. Acestea sînt lansări zilnice ale tuturor aplicațiilor la care lucrează programatorii și aici unele lucruri sigur au erori. NU VĂ BAZAȚI PE VERSIUNILE CVS PENTRU A AVEA UN SISTEM GRAFIC OPERAȚIONAL. Vă veți arde pînă la urmă!

### Alte surse de ajutor

Vizitați site-ul de web KDE pentru ultimele informații referitoare la KDE. Puteți să vă și înscrieți la listele noastre de discuții.

Pentru a fi înscris trimiteți un mesaj la adresa specificată cu subscribe adresa_dumneavoastră_de_e-mail în cîmpul de subiect:

Lista normală de discuții KDE, kde-request@kde.org

Lista de discuții a programatorilor, kde-devel-request@kde.org

Discuții despre interfața KDE, kde-look-request@kde.org

Anunțuri despre KDE, kde-announce-request@kde.org

Întrebări despre licența KDE, kde-licensing-request@kde.org

Lista utilizatorilor KDE, kde-user-request@kde.org

Lista creatorilor de documentație, kde-doc-request@kde.org

## Epilog

"A avut clipele ei, a avut stil, mulțimea era în sine un spectacol, lîngă Casa Rossada strigînd 'Eva Peron'; dar toate astea-au trecut...) (Finalul de la "Evita")

Sperăm ca această lucrare să vă fie de folos, informativă și poate chiar agreabilă. Dacă doriți să ne comunicați opinia dumneavoastră sau să sugerați îmbunătățiri care ar trebui aduse, vedeți sectiunea Contactarea autorilor pentru informații suplimentare. Rîndurile următoare nu sînt necesare pentru înțelegerea KDE, dar poate că totuși le veți citi.

### Echipa de documentare KDE

Andreas Buschka

  Cel responsabil de cea mai mare parte a acestui material. A citit despre KDE într-o revistă germană de calculatoare și de atunci a rămas fascinat de el. Îi plac: mîncarea italiană, înotul, jocurile role-playing (GURPS, DSA), muzica Sabrinei Setlur și tot ce este legat de romantism. Îi displac: zilele de luni, să vadă KDE cum nu se compilează, vremea însorită, versurile lipsite de sens, o companie renumită de software din Redmond, USA.

  andi@circe.tops.net

Robert D. Williams

  Creatorul primei versiuni, actualmente coordonatorul echipei, rwilliam@kde.org

Poul Gerhard

  A contribuit cu numeroase modificări și corecții

John Waalkes

  A contribuit cu numeroase modificări și corecții

Vernon Wells

  A contribuit cu numeroase modificări și corecții

Kay Lutz

  A contribuit cu numeroase modificări și corecții

Stephan Kulow

  Programatorul nostru profesionist de instalatoare..., coolo@kde.org

Traducerea franceză

  John B. Perr, jperro@mail.change-espace.fr

Traducerea germană

  Oliver Hensel, Oliver.Hensel@gmx.net

Traducerea italiană

  Antonio Esposito, antonio.esposito@star1.change-espace.fr

Traducerea poloneză

  Piotr Roszatycki, dexter@fnet.com.pl

Traducerea portugheză

  Goncalo Valverde, grumbler@esoterica.pt

Traducerea română

  - Răzvan Cristian Oprea (traducerea inițială), rcoprea@home.ro

  - Claudiu Costin (actualizare, diacritice), claudiuc@interplus.ro

Traducerea rusă

  Sergey Orlovsky, cyberian@cyberia.math.nsc.ru

Traducerea spaniolă

  Gustavo Cavazos, gcavazos@yahoo.com

Revizia engleză

  Peter Silva, Peter.Silva@kde.org

### Avem nevoie de oameni!

KDE este un proiect uriaș și fiecare susținător al KDE a realizat acest lucru. Cu toții ne străduim din greu să creăm o interfață utilizator care să fie ușor de utilizat și care de asemenea să aibă poate potențialul de a face UNIX-ul pregătit pentru PC-uri. De asemenea, aveți posibilitatea de a participa la acest proiect și am fi recunoscători dacă ați face-o. Programatorii și utilizatorii interesați comunică prin listele de discuții prezentate în . Dacă doriți să vă oferiți ajutorul, faceți-o! Avem nevoie de ajutor în următoarele departamente:

- Programare (biblioteci și aplicații)

- Documentație

- Grafică

- Testare beta

- și tot restul...

### Surse de informații folosite în crearea acestei cărți

În alcătuirea prezentului material autorii au folosit următoarele surse de informații:

- Listele de discuții KDE

- Diversele fișiere README și HTML care aparțin componentelor KDE

- `ksgml2html` pentru crearea versiunii HTML a acestei lucrări

### Felicitări

Andreas Buschka:

Pentru susținerea moralului: Robert David Williams

Pentru suportul muzical avut în timpul lucrului: Madonna (și coloana sonoră a filmului "Evita"), Enigma (și "MCMXC", "The Cross Of Changes" și "Le Roi Est Mort, Vive Le Roi!"), The Verve (și "Bittersweet Symphony"), Sabrina Setlur (și "Die neue S-Klasse")

Fără mulțumiri către: O companie renumită de software din Redmond, USA

### Licența Publică Generală GNU

Ceea ce urmează este o copie a licenței publice generale GNU, versiunea 2. Dacă nu știți la ce folosește, vă prezentăm o scurtă descriere:

KDE și rezultatul muncii echipei KDE sînt destinate publicului larg, oricine putîndu-se bucura de ele. Dar a-l face PD (Public Domain) sau Freeware nu ar proteja suficient această muncă. Nimic nu ar putea opri companiile comerciale de software să abuzeze de munca noastră și de a-și accelera propriile procese de dezvoltare și proiectare. De aceea, GPL reprezintă alegerea KDE.

                         LICENTA PUBLICA GENERALA GNU
                         Versiunea 2, iunie 1991

               Copyright (C) 1989, 1991 Free Software Foundation, Inc.
               59 Temple Place, Suite 330, Boston, MA  02111-1307  USA

               Este permisa copierea acestui document, dar este interzisa
               modificarea lui.

                                 Prefata

         Licentele majoritatii programelor sint concepute pentru a va priva
         de libertatea de a modifica si distribui programele respective.  In
         contrast, intentia Licentei Publice Generale GNU este de a va garanta
         libertatea de a distribui si modifica programele libere si de a se
         asigura ca programele sint libere pentru toti utilizatorii.  Aceasta
         Licenta Publica Generala se aplica majoritatii programelor apartinind
         Free Software Foundation precum si tuturor celorlalte programe ai
         caror autori decid sa o foloseasca.  Alte programe apartinind Free
         Software Foundation sint puse sub Licenta Publica Generala GNU pentru
         Biblioteci.  Aceasta Licenta poate fi de asemenea folosita pentru
         programele dumneavoastra.

         Libertatea programelor nu implica neaparat absenta costului.
         Licentele noastre sint concepute sa va garanteze libertatea de a
         distribui copii ale programelor libere (si de a oferi acest serviciu
         contra cost, daca doriti), de a obtine codul sursa, de a schimba
         programul sau a folosi portiuni din el in noi programe libere si de a
         sti ca puteti face toate aceste lucruri.

         Pentru a va proteja drepturile, trebuie sa impunem restrictii impotriva
         oricui ar incerca sa va conteste aceste drepturi sau sa va ceara sa
         renuntati la ele.  Aceste restrictii implica anumite responsabilitati
         pentru dumneavoastra daca distribuiti copii ale programelor sau daca
         le modificati.

         De exemplu, daca distribuiti copii ale unui program, indiferent daca
         o faceti gratuit sau contra unei sume de bani, trebuie sa dati
         beneficiarilor toate drepturile pe care le aveti dumneavoastra.
         Trebuie sa va asigurati ca ei primesc, sau pot primi, codul sursa al
         programului.  In plus, trebuie sa le aratati care sint termenii in
         care primesc programul pentru ca ei sa stie care le sint drepturile.

         Drepturile dumneavoastra sint protejate in doua etape:
          (1)prin stabilirea drepturilor de autor pentru program;
          (2)prin aceasta Licenta care va da dreptul legal de a copia, distribui
             si/sau modifica programul.

         De asemenea, pentru propria noastra protectie cit si pentru cea a
         autorilor, vrem sa ne asiguram ca toata lumea intelege ca nu exista
         nici un fel de garantie pentru acest program liber.  Daca programul
         este modificat de altcineva si distribuit mai departe, vrem ca
         beneficiarii programului sa stie ca ceea ce au nu este originalul, in
         asa fel incit nici o problema introdusa de altcineva nu va avea un
         efect negativ asupra reputatiei autorilor initiali.

         Orice program liber este in mod constant amenintat de patentele
         software.  Noi vrem sa evitam pericolul ca cei ce redistribuie
         programe libere sa obtina patente, practic transformind programul
         intr-unul aflat sub controlul total al persoanei sau institutiei ce
         detine patentul.  Pentru a preveni aceasta
         situatie, facem clara pozitia noastra conform careia orice patent
         trebuie acordat ori in asa fel incit sa poata fi folosit gratuit si
         fara restrictii de oricine, ori deloc.

         Termenii si conditiile exacte de copiere, distribuire si modificare
         sint specificate in urmatoarele paragrafe.

             LICENTA PUBLICA GENERALA GNU
             TERMENI SI CONDITII PENTRU COPIERE, DISTRIBUIRE SI MODIFICARE

         (0)
         Aceasta Licenta se aplica oricarui program sau proiect ce contine
         o mentiune a detinatorului drepturilor de autor spunind ca poate fi
         distribuit in termenii acestei Licente Publice Generale.  Prin
         "Program" vom intelege orice asemenea program sau proiect, iar prin
         "proiect bazat pe Program" vom intelege fie programul fie orice alt
         proiect derivat din Program conform cu legea drepturilor de autor: un
         proiect ce contine Programul sau portiuni din el, fie in forma
         originala fie modificata si/sau tradusa in alta limba.  (In restul
         acestui document traducerile vor fi incluse fara restrictii in
         termenul "modificare").  Fiecare persoana autorizata de aceasta
         Licenta va fi desemnata prin termenul "dumneavoastra".

         Activitatile care nu sint de copiere, distribuire si modificare sint
         in afara scopului acestei Licente.  Activitatea de executare a
         programului nu este restrictionata, iar rezultatul programului
         este acoperit de licenta doar in cazul in care
         continutul sau constituie un proiect bazat pe Program (independent de
         faptul ca a fost obtinut prin rularea Programului).  In ce masura
         acest lucru este adevarat depinde de natura Programului.

         (1)
         Puteti copia si distribui copii nemodificate ale codului sursa al
         Programului in forma in care il primiti, prin orice mediu, cu conditia
         sa specificati vizibil pe fiecare copie autorul si lipsa oricarei
         garantii, sa pastrati intacte toate notele referitoare la aceasta
         Licenta si la absenta oricarei garantii si sa distribuiti o copie a
         acestei Licente cu fiecare copie a Programului.

         Puteti pretinde o retributie financiara pentru actul fizic de transfer
         al unei copii si puteti oferi garantie contra cost.

         (2)
         Puteti efectua modificari asupra copiilor Programului (sau asupra
         oricaror portiuni ale sale), creind astfel un "proiect bazat pe
         Program".  Copierea si distribuirea unor asemenea modificari sau
         proiecte se pot face conform termenilor sectiunii precedente (1), doar
         daca toate conditiile urmatoarele sint indeplinite:

         a.Toate fisierele modificate trebuie sa contina note foarte
           vizibile mentionind faptul ca dumneavoastra le-ati modificat,
           precum si data fiecarei modificari.

         b.Orice proiect pe care il distribuiti sau publicati, care in
           intregime sau in parte contine sau este derivat din Program
           (sau orice parte a acestuia), trebuie sa poata fi folosit de
           oricine, gratuit si in intregime, in termenii acestei Licente.

         c.Daca programul modificat citeste comenzi in mod interactiv,
           trebuie sa il modificati in asa fel incit atunci cind este
           pornit in mod interactiv sa afiseze un mesaj referitor la
           drepturile de autor precum si o nota mentionind lipsa oricarei
           garantii (sau sa mentioneze faptul ca dumneavoastra oferiti o
           garantie).  De asemenea trebuie specificat faptul ca
           utilizatorii pot redistribui programul in aceste conditii
           precum si o explicatie a modalitatii in care poate fi obtinut
           textul acestei Licente.  (Exceptie: daca Programul este
           interactiv dar nu afiseaza in mod normal un asemenea mesaj, nu
           este necesar ca proiectul bazat pe Program sa afiseze un
           mesaj).
         Aceste cerinte se aplica Programului modificat in intregime.  Daca pot
         fi identificate sectiuni ale proiectului care nu sint derivate din
         Program si pot fi considerate de sine statatoare, atunci aceasta
         Licenta si termenii sai nu se aplica acelor sectiuni cind sint
         distribuite ca proiecte separate.  Cind distribuiti aceleasi sectiuni
         ca parte a unui intreg care este un proiect bazat pe Program,
         distribuirea intregului proiect trebuie sa fie facuta in acord cu
         termenii acestei Licente, ale carei permisiuni pentru alte licente se
         extind asupra intregului si, deci, asupra fiecarei sectiuni in parte,
         indiferent de autor.

         Astfel, nu este in intentia acestei sectiuni sa pretinda drepturi sau
         sa conteste drepturile dumneavoastra asupra unui proiect efectuat in
         intregime de dumneavoastra.  Intentia este de a exercita dreptul de a
         controla distributia proiectelor derivate sau colective bazate pe
         Program.

         In plus, pura agregare (pe un mediu de stocare sau distributie) cu
         Programul (sau cu un proiect bazat pe Program) al unui alt proiect
         care nu este bazat pe Program nu aduce acel proiect sub incidenta
         acestei Licente.

         (3)
         Puteti copia si distribui Programul (sau un proiect bazat pe el,
         conform Sectiunii 2) in format obiect sau executabil conform
         termenilor Sectiunilor 1 si 2 de mai sus, cu conditia sa indepliniti
         una dintre conditiile de mai jos:

         a.Sa il oferiti insotit de codul sursa corespunzator, in format
           citibil de catre masina, care trebuie sa fie distribuit in
           termenii Sectiunilor 1 si 2 de mai sus pe un mediu de
           distributie uzual transportului de software, sau

         b.Sa il oferiti insotit de o oferta scrisa, (valida pentru cel
           putin trei ani, pentru o taxa care sa nu depaseasca costul
           fizic al efectuarii distributiei sursei), de a oferi o copie
           completa, in format citibil de catre masina, a codului sursa,
           distribuit in termenii sectiunilor 1 si 2 de mai sus, pe un
           mediu de distributie uzual transportului de software, sau

         c.Sa il oferiti insotit de informatia pe care ati primit-o
           referitoare la oferta de a distribui codul sursa corespunzator.
           (Aceasta alternativa este permisa numai pentru distribuiri
           necomerciale si doar daca ati primit programul in format obiect
           sau executabil impreuna cu aceasta oferta, in conformitate cu
           subsectiunea b de mai sus.)

         Codul sursa al unui proiect este forma preferata in care se fac
         modificari asupra proiectului.  Pentru un proiect executabil, codul
         sursa complet inseamna codul sursa al tuturor modulelor pe care le
         contine, impreuna cu toate fisierele asociate continind definitii ale
         interfetelor si scripturile folosite pentru a controla compilarea si
         instalarea executabilului.  Cu toate acestea, ca o exceptie, nu este
         obligatorie distribuirea impreuna cu codul sursa a acelor componente
         care sint in mod normal distribuite (in format sursa sau binar) cu
         componentele majore (compilator, nucleu etc.) ale sistemului de
         operare sub care ruleaza executabilul, exceptind situatia in care acea
         componenta acompaniaza executabilul.

         Daca distributia executabilului sau codului obiect este facuta prin
         oferirea permisiunii de copiere dintr-un loc dedicat, atunci oferirea
         permisiunii de copiere a codului sursa din acelasi loc este
         considerata distribuire a codului sursa, chiar daca beneficiarul nu
         este obligat sa copieze codul sursa impreuna cu codul obiect.

         (4)
         Nu puteti copia, modifica, sub-autoriza sau distribui Programul
         decit asa cum este prevazut in aceasta Licenta.  Orice incercare de a
         copia, modifica, sub-autoriza sau distribui Programul in alti termeni
         va duce la anularea drepturilor ce va revin conform acestei Licente.
         Cu toate acestea, nu vor fi anulate drepturile celor ce au primit
         copii sau drepturi de la dumneavoastra conform cu aceasta Licenta,
         atita timp cit ramin in conformitate cu ea.

         (5)
         Nu sinteti obligat sa acceptati aceasta Licenta, deoarece nu ati
         semnat-o.  Cu toate acestea, numai aceasta Licenta va permite sa
         modificati Programul sau proiectele derivate din el.  Aceste actiuni
         sint interzise prin lege daca nu acceptati aceasta Licenta.  In
         consecinta, prin modificarea sau distribuirea Programului (sau a
         oricarui proiect bazat pe Program), indicati in mod implicit
         acceptarea acestei Licente si a tuturor termenilor si conditiilor de
         copiere, distribuire sau modificare a Programului sau proiectelor
         bazate pe el.

         (6)
         De fiecare data cind redistribuiti Programul (sau orice proiect
         bazat pe Program), beneficiarul primeste o licenta de la licentiatorul
         original care ii permite sa copieze, distribuie sau modifice Programul
         in aceiasi termeni si conditii.  Nu puteti impune nici o restrictie
         aditionala asupra exercitarii drepturilor pe care destinatarul le
         primeste prin aceasta Licenta.  Nu sinteti responsabil cu impunerea
         respectarii acestei Licente de catre o terta parte.

         (7)
         In cazul in care, ca o consecinta a unei decizii judecatoresti,
         sau pretinsa incalcare a unui patent sau pentru orice alta cauza (nu
         neaparat limitata la chestiuni legate de patente), vi se impun
         conditii (prin hotarire judecatoreasca, intelegere sau alte mijloace)
         care contravin conditiilor acestei Licente, acest lucru nu va permite
         nerespectarea conditiilor acestei Licente.  Daca nu puteti face in asa
         fel incit sa satisfaceti simultan obligatiile din aceasta Licenta si
         alte obligatii pertinente, atunci, ca o consecinta, va este interzisa
         distribuirea Programului.  De exemplu, daca o autorizatie de folosire
         a unui patent nu va permite redistribuirea gratuita a Programului de
         catre oricine il primeste de la dumneavoastra, direct sau indirect,
         atunci singurul mod in care puteti satisface simultan aceste conditii
         si Licenta de fata este sa nu distribuiti Programul in nici un fel.

         Daca vreo portiune a acestei sectiuni este invalidata sau de neaplicat
         in anumite circumstante, restul sectiunii continua sa se aplice, iar
         sectiunea in intregime se aplica in toate celelalte circumstante.

         Nu este in intentia acestei sectiuni sa va determine sa incalcati
         vreun patent sau alte pretentii de drepturi de proprietate sau sa
         contestati valabilitatea oricaror asemenea pretentii. Aceasta sectiune
         are ca scop unic protejarea integritatii sistemului de distribuire de
         programe libere, care este implementat prin licente publice.  Multe
         persoane au contribuit generos la spectrul larg de programe
         distribuite prin acest sistem, bazindu-se pe aplicarea sa consistenta.
         Este la latitudinea autorului/donatorului sa decida daca este dispus
         sa distribuie programe prin orice alt sistem si o persoana autorizata
         sa foloseasca acele programe nu poate impune acea decizie.

         Intentia acestei sectiuni este de a clarifica ceea ce este considerat
         a fi o consecinta a restului acestei Licente.

         (8)
         Daca distributia si/sau folosirea Programului este restrictionata
         in anumite tari din cauza patentelor sau din cauza unor interfete
         aflate sub incidenta unor drepturi de autor restrictive, detinatorul
         drepturilor de autor ce plaseaza Programul sub aceasta Licenta poate
         adauga o limitare geografica a distribuirii ce exclude acele tari, in
         asa fel incit distribuirea este permisa doar in (sau intre) tarile
         care nu sint excluse.  Intr-un asemenea caz, Licenta incorporeaza
         aceasta limitare ca si cum ar fi scrisa in corpul acestei Licente.

         (9)
         Free Software Foundation poate publica din cind in cind noi
         versiuni (sau versiuni revazute) ale Licentei Publice Generale.
         Asemenea versiuni noi vor fi similare in spiritul versiunii prezente,
         dar pot diferi in anumite detalii, pentru a adresa noi probleme sau
         situatii.

         Fiecarei versiuni ii este asociat un numar unic.  Daca programul
         specifica faptul ca i se aplica un numar de versiune al acestei
         Licente si "orice versiune ulterioara", aveti optiunea de a urma
         termenii si conditiile acelei versiuni sau ale oricarei versiuni
         ulterioare publicate de Free Software Foundation.  Daca Programul nu
         specifica un numar de versiune, puteti alege orice versiune publicata
         vreodata de Free Software Foundation.

         (10)
         Daca doriti sa incorporati parti ale Programului in alte
         programe libere ale caror conditii de distributie sint diferite,
         cereti permisiunea autorului.  Pentru programe ale caror drepturi de
         autor apartin Free Software Foundation, cereti permisiunea de la Free
         Software Foundation. Uneori facem exceptii pentru aceasta.  Decizia
         noastra va fi ghidata de cele doua scopuri de a prezerva statutul
         liber al tuturor proiectelor derivate din programele noastre libere si
         de a promova distribuirea si refolosirea programelor in general.

                              NICI O GARANTIE

         (11)
         DEOARECE PROGRAMUL ESTE OFERIT SUB O LICENTA CE NU IMPLICA NICI
         UN COST, NU EXISTA NICI O GARANTIE PENTRU PROGRAM, IN MASURA PERMISA
         DE LEGILE CE SE APLICA.  EXCEPTIND SITUATIILE UNDE ESTE SPECIFICAT
         ALTFEL IN SCRIS, DETINATORII DREPTURILOR DE AUTOR SI/SAU ALTE PARTI
         IMPLICATE OFERA PROGRAMUL "IN FORMA EXISTENTA" FARA NICI O GARANTIE DE
         NICI UN FEL, EXPLICITA SAU IMPLICITA, INCLUZIND, DAR FARA A FI
         LIMITATA LA GARANTII IMPLICITE DE VANDABILITATE SI CONFORMITATE UNUI
         ANUMIT SCOP.  VA ASUMATI IN INTREGIME RISCUL IN CEEA CE PRIVESTE
         CALITATEA SI PERFORMANTA ACESTUI PROGRAM.  IN CAZUL IN CARE PROGRAMUL
         SE DOVEDESTE A FI DEFECT, VA ASUMATI IN INTREGIME COSTUL TUTUROR
         SERVICIILOR, REPARATIILOR SI CORECTIILOR NECESARE.

         (12)
         IN NICI O SITUATIE, EXCEPTIND CAZURILE IN CARE ESTE CERUT DE
         LEGEA APLICABILA SAU CA REZULTAT AL UNEI INTELEGERI SCRISE, UN
         DETINATOR AL DREPTURILOR DE AUTOR SAU ORICE ALTA PARTE CARE POATE
         MODIFICA SI/SAU REDISTRIBUI PROGRAMUL CONFORM PERMISIUNILOR DE MAI SUS,
         NU VA FI FACUT RASPUNZATOR PENTRU PAGUBELE DUMNEAVOASTRA, INCLUSIV
         CELE GENERALE, SPECIALE, INTIMPLATOARE SAU REZULTANTE, APARUTE DIN
         FOLOSIREA SAU INABILITATEA DE A FOLOSI PROGRAMUL (INCLUZIND, DAR FARA
         A FI LIMITAT LA PIERDEREA SAU DETERIORAREA DATELOR SAU PIERDERILE
         SUFERITE DE DUMNEAVOASTRA SAU TERTE PERSOANE SAU O INCAPACITATE A
         PROGRAMULUI DE A INTEROPERA CU ALTE PROGRAME), CHIAR DACA DETINATORUL
         SAU TERTA PARTE A FOST PREVENITA ASUPRA POSIBILITATII UNOR ASEMENEA
         PAGUBE.