<!DOCTYPE book PUBLIC "-//KDE//DTD DocBook V3.1-Based Variant V1.0//EN" [
 <!ENTITY konsole "<application>Konsole</application>">
 <!ENTITY % addindex "IGNORE">
 <![ %addindex; [ <!ENTITY kdedocindex SYSTEM "docindex.docbook"> ]]>
]>
<book lang="sl">
 <bookinfo>
  <title>Priročnik za &konsole;</title>
  <authorgroup>
  <author>
   <firstname>Lars</firstname>
   <surname>D&ouml;lle</surname>
   <affiliation>
    <address><email>lars.doelle@on-line.de</email></address>
   </affiliation>
  </author>
  <othercredit><contrib>Prevod:</contrib>
  <firstname>Andrej</firstname>
  <surname>Vernekar</surname>
  <affiliation><address><email>andrej.vernekar@kiss.uni-lj.si</email></address></affiliation>
  </othercredit>
  </authorgroup>

  <date>06/06/1998</date>
  <releaseinfo>0.08.06</releaseinfo>
  <abstract>
   <para>Ta dokument opisuje &konsole; različice 0.8.6 Prosim zavedajte
    se dejstva, da je ta dokument v izgradnji.</para>
  </abstract>
 </bookinfo>

 <chapter id="uvod">
  <title>Uvod</title>

  <para>&konsole; je X terminalski emulator za  KDE.
  </para>

  <para>V smislu grafičnega uporabniškega vmesnika pomeni terminalska
  emulacija, da je njena naloga priskrbeti za izpis aplikacije, ki je bila
  prvotno oblikovana za delovanje na računalniku s priklopljenim znakovnim
  terminalom.</para>

  <para>Da podam kratko taksnonomijo prostih X terminalov: obstajata dva druga
  te vrste: <application>xterm</application>, ki je original,
  napisan celo pred X-i samimi (mesec ali dva), in
  <application>xvt</application>, lažji xtermov klon, na katerem
  temelji večina trenutno dosegljivih izpeljank (naj omenim
  <application>eterm</application>). Po dekadi je &konsole; 
  prva spisana iz osnove.  Medtem ko je bil
  <application>xterm</application> gotovo shekan do smrti
  (njegov <filename>README</filename> se prične z besedami
  "Opustite vse upanje, ki vstopate (Abandon All Hope, Ye Who Enter Here)"), 
  ponuja &konsole; svež začetek z uporabo trenutnih tehnologij in
  razumevanja X-ov.</para>

</chapter>

<chapter id="pregled">
<title>Pregled</title>

<para>Ko je vpoklican, &konsole; požene podrejen program (client application, ki je
privzeto lupina) in prikaže ves njegov izpis v svojem oknu, medtem ko preda pritiske 
tipk in miškine klike klientu.</para>

<para>S tem je večina obnašanja &konsole; upravljana s strani programa ki dejansko
teče v njej. Obstaja le nekaj posebnih zmožnosti, ki jih doda &konsole;. Te dodatne
zmožnosti niso nestandardne, zato večina sledečega opisa velja za vsako spodobno
terminalsko emulacijo.</para>

<para>
<variablelist>
<varlistentry>
<term>Pomnilnik zgodovine</term>
<listitem>
<para>Tekst, ki zdrsi izven zaslona je shranjen v pomnilniku zgodovine za kasnejši
ogled. Trenutno je shranjenih največ 100 vrstic. Medtem ko ni možno spreminjati
besedila, ki je končalo v pomnilniku (bufferju), si ga lahko ogledamo in delno ali 
v celoti kopiramo na odložišče.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Tipkovnica</term>
<listitem>
<para>Tipke
<keycombo><keycap>Shift</keycap><keycap>PageUp</keycap></keycombo>,
<keycombo><keycap>Shift</keycap><keycap>PageDown</keycap></keycombo>,
<keycombo><keycap>Shift</keycap><keycap>Navzgor</keycap></keycombo> in
<keycombo><keycap>Shift</keycap><keycap>Navzdol</keycap></keycombo> 
se uporabljajo za drsenje skozi pomnilnik zgodovine. Vsi ostali pritiski tipk
so predani programu, ki teče v emulaciji. Upoštevajte, da je lahko pri tem
tudi nekaj mrtvih tipk.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Miška</term>
<listitem>
<para>Da lahko v celoti izkoristite terminal rabite miško s tremi tipkami.
Gumbi imajo različne funkcije:</para>
<para><variablelist>
<varlistentry>
<term>Levi gumb</term>
<listitem>
<para>Klik na levi gumb je predan kot dogodek programu, ki teče v aplikaciji, če
se ta zaveda miške. Ali bo program reagiral na klik miške, &konsole; nakaže
tako, da prikaže puščični kurzor. Če ne, je prikazan pokončen (ibeam) kurzor.</para>
<para>Pritisk levega gumba in drsenje miške preko zaslona bo ob miške se nezavedajočem
programu označilo območje besedila. Med vlečenjem je označeno besedilo za vidno
povratno informacijo prikazano negativno obarvano.
Takoj, ko je gumb spuščen, je označeno besedilo skopirano na odložišče za nadaljno
uporabo znotraj &konsole; ali drugega programa.</para>
<para>Običajno so prelomi vrstic vstavljeni na koncu vsake označene vrstice. To je
praviloma najbolje za kopiranje in prilepljanje izvorne kode ali izpisa ukazov.
Za običajno besedilo pa prelomi vrstic pogosto niso pomembni. Želeli bi si,
da bi bilo besedilo tok znakov, ki bodo samodejno preoblikovani kadar bodo
prilepljeni v drug program. Da izberete način besedilnega toka (text-stream mode), 
držite med označevanjem tipko Ctrl.</para>
<para>Če sta med označevanjem dotaknjena zgornji ali spodnji rob območja besedila
&konsole; drsi navzgor ali navzodol in tako razkrije besedilo v pomnilniku zgodovine.
Drsenje se ustavi takoj, ko premaknete miško.</para>
<para>Po tem ko izpustite tipko miške namerava &konsole; obdržati besedilo v odložišču
vidno tako, da drži obarvanje označenega območja negativno.Označeno območje se
se spremeni nazaj kadar se spremeni vsebina odložišča, besedilo znotraj označenega 
območja ali pa kliknete na levi gumb miške.</para>
<para>Da označite besedilo v miške se zavedajoči aplikaciji mora biti hkrati 
pritisnjena tipka shift.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Srednji gumb</term>
<listitem>
<para>Pritisk na srednji gumb prepiše besedilo na odložišče. To deluje kot
da bi bila vsebina odložišča vtipkana na tipkovnico, tako da bo program, ki
teče v emulaciji reagiral nanj na svoj način.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Desni gumb</term>
<listitem>
<para>Desni gumb prikaže nastavitveni menu. Dodatno sta lahko s tem
gumbom uporabljeni tipki shift in control, da pridobite dostop do
drugih delov menuja.</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Seje</term>
<listitem>
<para>&konsole; ponuja poganjanje več sej (programov) hkrati. Nove seje
se lahko pričnejo z uporabo menuja "Nov". Med sejami lahko preklapljate
z menujem "Seje". Oba menuja sta dosegljiva tudi kot menuja desne tipke
miške, če pritisnete hkrati tipko shift ali control.</para> 
<para>Menu sej se lahko nastavi skladno z lokalnimi potrebami.
(Razdelek, ki bi to razložil manjka, za nekaj zgledov poglejte v
<filename>/opt/kde/share/apps/konsole</filename>.)</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
</para>
</chapter>

<chapter id="nastavitev">
<title>Nastavitev</title>

<para>Z uporabo menuja možnosti lahko nadzorujete večino pojave &konsole;.
Nastavitev je dosegljiva tako z menujem kot s klikanjem na okno &konsole; z desnim
gumbom miške.
<variablelist>
<varlistentry>
<term>Menu vrstica</term>
<listitem>
<para>Označitev te možnosti omogoča menu na vrhu okna. Za razliko od običajnega
obnašanja menu ne sprejema "vročih tipk", da ostanejo vse kombinacije tipke
<keycap>ALT</keycap> uporabne za podrejene (client) programe.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Okvir</term>
<listitem>
<para>Izbere, ali je okrasni rob narisan.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Drsnik</term>
<listitem>
<para>Uporaba drsnika je drug način nadzora pomnilnika zgodovine. Ne zamenjajte te 
možnosti z drsenjem znotraj podrejenega (client) programa, čeprav bo pogosto 
(tudi naj bi) izgledalo tako.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Pisava</term>
<listitem>
<para>Menu pisava ponuja dve popolnoma različni nastavitvi.
Najprej je podan nabor pisav različnih velikosti, tako da je lahko
izbrana pisava, ki ustreza tako ločljivosti kot željeni velikosti
okna. Potem je tu še dodatna pisava "Linux", ki se razlikuje od vseh
zgoraj po svojem kodnem naboru. Ta pisava je potrebna, če se poganja
emulacija linux konzole.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Velikost</term>
<listitem>
<para>Medtem, ko je velikost okna poljubno nastavljiva, je včasih
zaželjeno, da velikost okna &konsole; ustreza zahtevam starih, 
velikosti nezavedajočih se programov. Menu Velikost ponuja najpogosteje
uporabljane velikosti. Če nobena od njih ne ustreza, spremenite 
velikost vašim zahtevam ustrezno. Ko je velikost spremenjena,
jo &konsole; prikaže v naslovu, da pomaga pri prikrojitvi.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Barvna shema</term>
<listitem>
<para>Ta možnost omogoča izbiro barvne sheme.  (Razdelek ki to
razlaga manjka, poglejte v datoteko
<filename>/opt/kde/share/apps/konsole</filename> 
za nekaj zgledov.)</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
</para>

<para>Zaradi več zgodovinskih razlogov tipka backspace ne vrne
CTRL-H  pod Linux-om. (Edini program ki ga poznam, da je res odvisen
od tega posebnega obnašanja je "emacs",
kjer CTRL-H pomeni "Pomoč"). Čeprav je vsak program pravilno
nastavljiv, tako da bi lahko nastavili emacs, da bi sprejel
tipko F1 kot tipko za pomoč, je nestandardna uporaba
tipkovnice tradicionalizirana. Ne skrbite, poskrbite le,
da bo možnost 
<itemizedlist>
<listitem>
<para>BS pošlje DEL</para>
</listitem>
</itemizedlist>

označena.</para>

<para>V tem primeru &konsole; pošlje znak DEL (hex 7F) ob pritisku 
tipke backspace namesto običajnega znaka BS (hex 08).
Tipka Delete v tem primeru prav tako pošlje od DEL
različen znak.</para>

<para>Vse možnosti zgoraj vplivajo takoj, a le za trenuten vpoklic. 
Da naredite nastavitve trajne, kliknite na možnost:
<itemizedlist>
<listitem>
<para>Shrani opcije</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</chapter>

<chapter id="namestitev">
<title>Namestitev</title>

<para>&konsole; je trenutno del paketa kdenonbeta in mora
biti preveden in nameščen kot je nakazano v paketovem glavnem imeniku.</para>

<para>Če naletite pri tem na težave, prosim poglejte navzdol na 
<link linkend="namestitev">namestitvene težave</link>.</para>
</chapter>

<chapter id="hrosci-in-FAQ">
<title>Hrošči in pogosto zastavljena vprašanja (FAQ)</title>

<para>Preden pošljete poročila o hroščih, prosim preverite težavo
z drugim X terminalom, da ugotovite, ali specifična za
`&konsole;' ali ne.</para>

<sect1 id="tezave-z-namestitvijo">
<title>Težave povezane z namestitvijo</title>

<para>
&konsole; zahteva nekaj specifičnih pisav, ki pridejo skupaj z
njegovo distribucijo, a niso nameščene zaradi avtorjeve želje, da
ne zahteva privilegijev korenskega uporabnika med namestitvenim 
procesom. To boste morali opraviti ročno. 
Poglejte v <filename>README.linux.console</filename> za podrobnosti.</para>
</sect1>

<sect1 id="s-programi-povezane-tezave">
<title>S programi povezane težave</title>

<para>Nekateri programi imajo težave kadar tečejo v X terminalu.</para>

<sect2 id="midnight-commander">
<title>MC (midnight commander 4.1.21)</title>

<para><itemizedlist>
<listitem>
<para> se na spremembe velikosti (preden je pritisnjena katerakoli tipka)
odzove le, kadar je emulacija imenovana 'xterm' 
in na (xterm) dogodke miške. Upoštevajte, da xterm dogodki miške niso posebnost,
proizvede jih npr. tudi Linux konzola.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Po °O (prikazujoč drugi (sekundarni) zaslon) mc ne preda
dogodkov spremembe velikosti svoji podlupini. Poizkusite to z xterm
ali katerokoli drugo terminalsko emulacijo. 
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Trenutno počne več čudnih stvari s podlupino. Pri
spreminjanju velikosti okna s prikazanimi mc-jevimi pulti je
prizadet drugi zaslon (z realnimi ali lažnimi pozivi). To postane
še huje, kadar se medtem ko to naredite izvaja kakšen program.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Pošlje vsaj nove vrstice (prelome), pogosto pa še precej več stvari,
kadar je med prikazom pultov spremenjena velikost.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Ob velikem prometu je znano, da se izgubi nekaj besedila. Poizkusite
'ripple' v poizkusnem imeniku, dokler ne zaznate spusta. Ker sem uspel tega 
hrošča ustvariti z
<application>kvt</application>, <application>rxvt</application> in
<application>xterm</application> ter sem ugotovil, da so podatki izgubljeni
že pri branju (3) sem mogoče tukaj naletel na kaj drugega. Ker sem
ta pojav lahko ponovil le med poganjanjem mc, sem skoraj prepričan,
da ta pojav povzroča način, kako mc rokuje s podlupinami.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Spreminjanje velikosti ne deluje dobro, kadar program teče pod
emulacijo linux konzole. Mc posebej ne preda informacije o spremembi
velikosti podlupini. Nadalje se tudi ne zaveda več miške.
</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</sect2>

<sect2 id="vim">
<title>Vim 4.6</title>

<para><itemizedlist>
<listitem>
<para> izvrže ob izhodu novo vrstico in tako povzroči čuden izgled
drugega zaslona, kadar teče skupaj z mc kot privzeti urejevalnik.</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</sect2>

<sect2 id="dselect">
<title>dselect (vmesnik Debianovega paketnega upravljalnika):</title>

<para><itemizedlist>
<listitem>
<para> pričakuje črno ozadje. Zato uporabite shemo belo-na-črni, 
kadar ga uporabljate. Kadar teče pod emulacijo linux konzole,
ne prebavi dobro spreminjanja velikosti (pride do segfault).</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="pokvarjena-termcap-in-terminfo">
<title>Pokvarjeni bazi podatkov za Termcap in Terminfo</title>

<para>Prosim zavedajte se dejstva, da večina aplikacij (tistih, ki 
uporabljajo ncurses) osnuje znanje o tem, kako se pogovarjati s terminalsko
emulacijo na osnovi informacij v bazi podatkov. Te so lahko napačne.
Zaznali boste podobne težave z drugimi emulacijami.</para>

<para>Na primer:
<itemizedlist>
<listitem>
<para>debian 1.3.1 (Bo) sprejme kdch1 vnos, čeprav izgleda, da tipka
DELETE deluje narobe. Druge tipke morda prav tako manjkajo.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> distribucija mc 4.1.21 vsebuje xterm.ti s pokvarjenimi hpa in vpa
vnosi (z izpuščenimi <literal remap="tt">[</literal> po <literal remap="tt">ESC</literal>. Še čudneje, 
xterm teče z njimi srečno, zaradi zmožnosti, ki dovoljuje pod nekaterimi pogoji 
sprejemanje sekvenc napak (<literal remap="tt">ESC Pn C</literal> je obravnavan kot
<literal remap="tt">ESC [ Pn C</literal>, kjer je <literal remap="tt">C</literal> neštevilčen znak). 
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>iz tega vzroka sem vključil xterm.ti. (Prevedite z uporabo tic)</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</sect1>

<sect1 id="tezave-z-backspace-delete">
<title>Težave z BACKSPACE, DELETE in podobnim na tipkovnici .</title>

<para>Pred davnimi časi je bil terminal brez tipke delete.
Ta težava je bila nadaljevana v Linuxu in je še vedno nikoli
končana nočna mora. Obšlo se jo je različno z vsemi programi, 
ki se morajo z njo ukvarjati, ti so postali nastavljivi in
tako verjetno pridejo napačno nastavljeni. 
To velja tudi za &konsole;.</para>

<para>&konsole; pošlje DEL (0x7f) za tipko BS in ESC[3  za
tipko DEL, če je aktivirana možnost `BS pošlje DEL' in se
potem obnaša kot tipično nastavljena Linux konzola. Ctrl-H (0x08)
ostane tako za uporabo v programih, na primer za tipično
nastavljeno pomoč v emacsu.</para>

<para>Če ta možnost ni postavljena, pošlje tipka BS znak BS (0x08)
in tipka DEL znak DEL (0x7f), kot to počno regularni 
VT100 in IBM PC.</para>

<para>[Ker je lahko vsak program nastavljen z BS=BS in DEL=DEL 
in ubogi zgoraj omenjeni terminal brez tipke danes obstaja le še
v legendah, se avtor čudi, zakaj je ta BS hek še vedno naokoli.]</para>

<para>ctrl-&circ; == ctrl-  == ctrl-` == RS == 0x1e ne morete vtipkati
z naloženo evropsko tipkovnico, saj so vsi trije osnovni
znaki prefiksi (se lako nadaljujejo z drugim znakom). 
X11 je znan po teh mrtvih tipkah.</para>
</sect1>

<sect1 id="barvne-sheme">
<title>Barvna shema</title>

<para>Zaradi viharja pritožb čez barvne sheme &konsole; v svojih 
zadnjih različicah ponuja prilagodljive barvne sheme. 
Ustrezen dokument zanje še manjka.</para>
</sect1>

<sect1 id="pisave">
<title>Pisave</title>

      <para>(rahlo zastarelo, preverite
      <filename>README.linux.console</filename>)</para>

<para><itemizedlist>
<listitem>
<para>VGA font uporablja drugačno kodiranje kot ostali,
in zaradi tega ne bo prikazal grafičnih in nacionalnih
zankov, kadar bo pognan s TERM=xterm. Najbolj ustreza 
dosu(1) in deljute tudi s TERM=linux. Upoštevajte, da je
vključitev tega fonta poizkusna.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> izgleda, da ostale, nevključene pisave niso uporabne
za terminalske programe. To ni toliko povezano z njihovo
spremenljivo višino (kar sem vključil eksperimentalno),
temveč ker jim manjka grafična podlaga. Preverite xfd(1x).
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Kot kaže, v splošnem manjka primerna družina pisav za
terminale. Če veste za družino pisav spremenljive velikosti, primerne
za terminal, mi pošljite vrstico.</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</sect1>

<sect1 id="varnost">
<title>Varnost</title>

<para>Čeprav je &konsole; pripravljen, da je nameščen kot
root-suid, ni namenjen za takšno uporabo. Ne počnite tega. &konsole;
opusti privilegije takoj po zagonu. Varna tipkovnica (X11) ni
implementirana, kar pomeni, da lahko drugi X11 programi dobijo
dogodke s tipkovnice na &konsole;, če želijo. Pazite se trojanskih
konj.</para>

<para>&konsole; ne spremeni lastnika (fchown(2)) psevdo terminala (pseudo tty). 
To pomeni, da lahko v večuporabniškem okolju nekdo prisluškuje vaši (korenski) seji.
Pri novejših jedrih Linuxa (2.1/2.2) bo &konsole; zavrnil takšne poskuse.
Da preverite, ali je to možno ali ne poizkusite naslednje:
<screen>
<prompt>$</prompt> <userinput>tty</userinput>
<computeroutput>/dev/ttyp3</computeroutput></screen>
</para>

<para>Kot uporabnik (ne root!) poizkusite :
<screen>
<prompt>$</prompt> <userinput>echo 'test' &gt; /dev/ttyp3</userinput></screen>
</para>

<para>Če prejmete niz znotraj seje &konsole;, 
je seja nezavarovana.</para>

<para>Za ostale UNIX-e bo ta luknja zaprta v kratkem, vendar bo rešitev 
zahtevala, da je &konsole; nameščen kot root/suid. Zavedam se, da to ne
bo mogoče v vsaki namestitvi, a tega ne morem spremeniti.</para>
</sect1>

<sect1 id="znani-hrosci">
<title>Znani hrošči (&konsole;-0.8.6)</title>

<para><itemizedlist>
<listitem>
<para> tipke na nameričnem delu ne povzročijo nobenega učinka, 
kadar je vključen numlock. To resnično odseva to, kar dobim od
Qt. Vse tipke pridejo v obliki &num;ffff. Mislim, da to prihaja od
filtra dogodkov (eventFilter), ki sem ga moral namestiti
da sem dobil pritiske tipk.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> preverite TODO za "hrošče", za katere so krive manjkajoče
zmožnosti.</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</sect1>

<sect1 id="ne-bo-izvedeno">
<title>Možnosti, ki ne bodo izvedene</title>

<para><variablelist>
<varlistentry>
<term>utmp vnosi.</term>
<listitem>
<para>Utmp je baza podatkov, ki pove, kdo je trenutno prijavljen.
To uporabljajo programi kot who, finger, wall, talk in drugi
da prikažejo seznam uporabnikov sistema in jih kontaktirajo.</para>

<para>V uporabi z X terminalom ni smisla, saj tukaj ni
terminala, ki bi mu lahko poslali obvestila.</para>

<para>Pravilna rešitev bi bila, da zlepim utmp s prijavnim
oknom xdm/kdm. Dalje bi moral biti ob pričetku seje X samodejno zagnan 
chat program (ktalk?), tako da bi bil nekomu ob konzoli dostopen
komunikacijski kanal.</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
</para>
</sect1>
</chapter>
<![ %addindex; [ &kdedocindex; ]]>
</book>
<!--
Local Variables:
mode: sgml
sgml-omittag: nil
sgml-general-insert-case: lower
sgml-shorttag: t
End:
-->













































































