<!DOCTYPE book PUBLIC "-//KDE//DTD DocBook V3.1-Based Variant V1.0//EN" [
 <!ENTITY khelpcenter "<application>khelpcenter</application>">
 <!ENTITY % addindex "IGNORE">
 <![ %addindex; [ <!ENTITY docindex SYSTEM "docindex.docbook"> ]]>
]>
<book lang="fi">
<bookinfo>
<title>K Työpöytäympäristö</title>
<authorgroup>
<author>
<surname>The KDE Team, </surname>
</author>
</authorgroup>
<date>v pre1.0-1</date>
<releaseinfo><!-- information about this particular version --></releaseinfo>
<abstract>
<para> Tämä on KDE:n käyttäjän opas, täydellinen dokumentointi K työpöytäympäristöön käyttäjän näkökulmasta. Ohjelmointiin liittyvät kysymykset tullaan käsittelemään pian ilmestyvässä erillisessä kirjassa. K työpöytäympäristö on kokoelma työkaluja, joka tekee Unixin käytön helpommaksi ja mukavammaksi.</para>
<para>KDE Käyttäjän opas</para><!-- Merge this with the previous paragraph; it comes from <META NAME="description" CONTENT="..."> --></abstract>
<keywordset>
<keyword>KDE</keyword>
<keyword>Suomi</keyword>
<keyword>Käyttäjän</keyword>
<keyword>opas</keyword>
</keywordset>
</bookinfo>

<chapter id="esiversiosta">
<title>Esiversiosta</title>

<para>Tervetuloa lukemaan KDE:n käyttäjän opasta! Vaikka tämä kirja ei ole 
vielä täydellinen ja suuri osa sisällöstä pitää kirjoittaa uudelleen 
KDE:n Valmiiseen versioon, toivon, että tämä esiversio on hyödyllinen 
ja vastaa niihin kysymyksiin, joita KDE:n uudella käyttäjällä on.</para>

<sect1 id="tmn-kirjan-tila">
<title>Tämän kirjan tila</title>

<para>Tässä kirjassa on täydellinen esittely, KDE:n asennusohjeet, 
käyttöliittymän kuvaus, kolme käytännöllistä esimerkkiä KDE:n käytöstä 
päivittäiseen työhön ja kuvaus miten KDE:n työpöydän asetuksia 
muutetaan. Mukana on myös taulukko oikopoluista ja joitakin vinkkejä 
sekä ohjeita.</para>
</sect1>

<sect1 id="suomennoksesta">
<title>Suomennoksesta</title>

<para>Suomennoksesta on karsittu todennäköiselle kohderyhmälle vähemmän 
tärkeitä osia. Oletuksena on, että käytetään Linuxia ja KDE on jo 
saatu asentumaan. Asennus tosin käsitellään suppeasti, mutta KDE:n 
asennuspakettien tai vastaavien mukana tulee täydellisemmät ja 
ajanmukaisemmat ohjeet ja varsinkin ongelmatilanteissa ne ovat 
luotettavampi tietolähde. Lisäksi lopussa oleva GPL-lisenssi on jätetty kääntämättä, koska amerikkalainen lakiteksti ja käytäntö 
poikkeaa niin paljon suomalaisesta.  Osa karsinnasta on tehty, koska alkuperäinen dokumentti on vanhentunut. Paikoitellen on myös tehty joitain korjauksia, jotta teksti vastaisi nykyistä KDE:n 1.0 -versiosta.</para>
</sect1>

<sect1 id="mit-puuttuu">
<title>Mitä puuttuu</title>

<para>Referenssiosa, jossa on tarkat kuvaukset (ei pelkkiä esittelyjä) KDE:n 
perussovelluksista, on vanhentunut ja se kirjoitetaan kokonaan 
uudelleen. Lisäksi Vinkit ja ohjeet -luku tarvitsee lisää sisältöä.</para>
</sect1>

<sect1 id="mit-tarvitaan-kiireellisesti">
<title>Mitä tarvitaan kiireellisesti</title>

<para>Arvostaisin myös, jos joku pitäisi silmällä termistön yhtenäisyyttä 
(esim. kertoa minulle, jos olen jälleen käyttänyt "X-Windows" "X 
Window  System" sijaan). Jos joku on vapaaehtoinen kirjoittamaan 
puuttuvan luvun tai lähettää muutoksia tai lisämateriaalia, sijoitan 
hänen kuvansa kultakehyksiin työpöydälleni. <literal remap="tt">:-)</literal>. </para>

<para>Vaikka tämä kirja on sopiva aloittelijalle, tarvitsemme lisää 
syvällisempää dokumentaatiota KDE-sovelluksista. Jos haluat auttaa, 
ota yhteyttä välittömästi.</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="esittely-kdeesittely-kdeesittely">
<title>Esittely
KDE!esittely <indexterm remap="idx"><primary>KDE!esittely</primary></indexterm></title>

<para> 
<emphasis>"640kB pitäisi riittää kaikille"</emphasis> 
(Suuren ohjelmistotalon toimitusjohtaja 80-luvun alussa.) </para>

<para>Unixin kehityksen alusta lähtien sitä on vaivannut yksi suuri ongelma: 
kernelit olivat kyllä vakaita ja ohjelmat hyviä sekä tehokkaita. 
Valitettavasti vain harvat ihmiset osasivat käyttää Unixia, koska se 
oli tehty pääasiassa  järjestelmää pitkään tutkineille opiskelijoille 
ja ammattilaisille. Esimerkiksi vakiotapa lukea USENET-uutisia oli
<screen> 
find /var/spool/news -name '[0-9]*' -exec cat {} \;|more 
</screen>
 </para>

<para>Tämä ongelma on jo ratkaistu. Uutisten lukuun on useita hyviä 
ohjelmia, kuten <emphasis>tin</emphasis> ja <emphasis>knews</emphasis>, joissa on 
helppokäyttöinen graafinen käyttöliittymä (GUI). Valitettavasti Unixin 
graafisista käyttöliittymistä puuttuu yhtenäinen ulkonäkö ja tuntuma. 
Kaupalliset ohjelmakirjastot, kuten <emphasis>Motif</emphasis> lupasivat ratkaisua 
tähän, mutta ne ovat edelleen aivan liian kalliita ja hitaita.</para>

<para>Ohjelmien konfigurointi oli myös usein vaikeaa. Vaikka ohjelman 
kääntäminen onnistuu usein käskyillä:
<screen> 
./configure && make && make install 
</screen>
 </para>

<para>vain harvoja ohjelmia voidaan konfiguroida valikoiden ja skriptien 
avulla. Useimmiten joudut itse muokkaamaan konfigurointitiedostoja. 
Usein käy niin, että piste väärässä paikassa tekee koko tiedoston 
kelvottomaksi ja joudut aloittamaan konfiguroinnin alusta. Aina, kun 
haluat muuttaa asetuksia, koko sotku on taas edessä.</para>

<para>Kaikki tämä vaikuttaa siihen, että Linux ja muut Unixit eivät tavoita 
suurempaa käyttäjäkuntaa. Samaan aikaan useat ihmiset ovat 
tyytymättömiä nykyisiin käyttöjärjestelmiinsä, pääasiassa  
epävakauteen ja hitauteen. Toiset taas eivät haluaisi ostaa uutta 
konetta aina kun tarpeellisesta ohjelmasta tulee uusia versioita, 
koska se vaatii lisää muistia ja levytilaa. Usein uuden version 
ominaisuuksia tarvitsevat vain harvat ihmiset.</para>

<para> 
<emphasis>KDE on erilainen.</emphasis> Vaikka tavoitteemme ei ole korvata Unixin 
vakiokomentotulkkia, teemme ohjelmaa, joka tekee Unixin käytöstä 
helpompaa. Haluamme myös innostaa lisää käyttäjiä siirtymään Unixiin. 
Yksinkertaisista tehtävistä tulee helppoja ja monimutkaiset ovat silti 
mahdollisia. KDE:n käyttöliittymä on myös yhtenäinen, nykyisin 
tarvittavien useiden sijaan.</para>

<sect1 id="mit-kde-voi-tarjota-sinulle">
<title>Mitä KDE voi tarjota sinulle</title>

<para>Me suunnittelimme KDE:n lähinnä uusille Unixin käyttäjille ja niille, 
jotka haluavat välttää pitkän oppimisvaiheen uusien komentojen ja 
tekniikoiden parissa. Tarjoamme kuitenkin myös jotain kokeneille 
Unixin käyttäjille.</para>

<para> 
<itemizedlist>
<listitem>
<para><emphasis remap="bf">Unix on sinulle outo.</emphasis> Älä edes yritä käyttää mitään 
muuta, koska teimme tämän ohjelmiston juuri kaltaisillesi. <literal remap="tt">:-
)</literal> Tarjoamme sinulle:
<itemizedlist>
<listitem>
<para>Hyvältä näyttävän ja helppokäyttöisen ikkunointijärjestelmän</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Tehokkaan ja helppokäyttöisen tiedostojen hallinnan</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Yksinkertaisen ja keskitetyn konfiguroinnin</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Käytönaikaiset ohjeet, jotka tukevat sinua kaikissa tilanteissa</para>
</listitem>
</itemizedlist>
 </para>
</listitem>
<listitem>
<para><emphasis remap="bf">Olet jo kokenut Unixin käyttäjä.</emphasis> Kokeneena Unixin 
käyttäjänä osaat arvostaa KDE:n tarjoamia uusia ominaisuuksia:
<itemizedlist>
<listitem>
<para>Hyvä, kätevä ja nopea ikkunamanageri</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Yhtenäinen käyttöliittymä sovelluksillesi. Sinun ei enää 
tarvitse arvata tekeekö oikea vai vasen hiiren näppäin, mitä haluat.</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Pienikokoinen pääte-emulaattori, joka ei syö kaikkea muistia, 
kun avaat useita ikkunoita samanaikaisesti.</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Tyylikäs työpöytä, joka saa ystäväsi kateelliseksi </para>
</listitem>
</itemizedlist>
 </para>
</listitem>
</itemizedlist>
 </para>
</sect1>

<sect1 id="kden-taustaa-kdehistoriaa-kdehistoriaa">
<title>KDE:n taustaa
KDE!historiaa <indexterm remap="idx"><primary>KDE!historiaa</primary></indexterm></title>

<para> 
Lokakuussa 1996 Saksalainen LyX:n kehittäjä Matthias Ettrich käynnisti 
KDE:n kehityksen USENET-viestillä. Pian sen jälkeen muutama 
kiinnostunut ohjelmoija aloitti suunnittelemaan ja ohjelmoimaan uuden 
projektin osia. Vuotta myöhemmin ikkunamanageri ja tiedostojen 
hallinta, pääte-emulaattori, ohjejärjestelmä ja näytön 
konfigurointityökalu julkaistiin alfa- ja betatestaukseen ja ne 
osoittautuivat suhteellisen vakaiksi.</para>

<para>Sovelluskehittäjät ja kiinnostuneet käyttäjät keskustelevat useiden 
postituslistojen kautta luvussa  <emphasis>Yhteydenotto tekijöihin</emphasis> 
kuvatulla tavalla. Jos haluat auttaa, tule mukaan! Kaipaamme yhä lisää 
väkeä.</para>
</sect1>

<sect1 id="tekijnoikeuksista">
<title>Tekijänoikeuksista</title>

<para>KDE on vapaata ohjelmakoodia <link linkend="gnu-general-public-license">GNU General Public License  (GPL)</link>  mukaisesti ja se on jokaisen KDE:n osan 
mukana. Voit kopioida ja levittää KDE:tä ja sen osia, kuten haluat, 
kunhan mukana on aina täydellinen lähdekoodi. Katso yksityiskohdat 
liitteestä  <link linkend="gnu-general-public-license">GNU General Public License (GPL)</link> .</para>
</sect1>

<sect1 id="mist-saa-uusia-kde-ohjelmia">
<title>Mistä saa uusia KDE-ohjelmia</title>

<para>KDE:n pääpalvelin on <literal remap="tt">http://www.kde.org</literal>. Sieltä löydät kaikki 
tärkeät KDE:hen liittyvät tiedot, mukaanlukien julkistukset, 
virhekorjaukset, sovelluskehittäjän ohjeet, tyylioppaat, suuren määrän 
dokumentaatiota (myös tämän kirjan uusin versio) sekä paljon muuta. 
Ohjelmistopäivitykset löytyvät ftp-palvelimelta 
<literal remap="tt">ftp://ftp.kde.org</literal> sekä sen useista peileistä (Suomessa 
.<literal remap="tt">ftp://ftp.funet.fi/mirrors/ftp.kde.org</literal> ).</para>

<para>Hakemistossa  <literal remap="tt">unstable</literal> on aivan uusimmat ohjelmat, mutta 
niitä ei ole testattu kunnolla ja ne eivät edes ehkä käänny. Jos 
kaipaa luotettavampia ohjelmia, on <literal remap="tt">stable</literal>-hakemistopuu 
sinulle oikea valinta. Sieltä löytyvät beta- ja julkaisuversiot.</para>

<para>Jos haluat myös kehittää omia KDE-ohjelmia, sinun on hyvä vierailla 
myös Troll Tech:n palvelimella (<literal remap="tt">http://www.troll.no</literal>), jossa 
on paljon tietoja KDE:n käyttämästä Qt-kirjastosta. 
Sovelluskehittäjien on myös syytä liittyä sovelluskehittäjien postituslistalle <link linkend="muita-avun-lhteit">Muita avun lähteitä</link>. 
 </para>
</sect1>

<sect1 id="yhteydenotto-tekijihin">
<title>Yhteydenotto tekijöihin</title>

<para> 
Ota yhteyttä <ulink url="mailto:rwilliam@kde.org">rwilliam@kde.org</ulink>:iin tähän kirjaan liittyvissä kysymyksissä. Koska 
useat ihmiset ovat olleet mukana tämän kirjan teossa, kaikki ovat 
lueteltuina myöhemmin <link linkend="muita-avun-lhteit">KDE:n dokumentointiryhmä</link>. </para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="asennus-">
<title>Asennus
 </title>

<sect1 id="vaatimukset-kdeasennusvaatimukset-kdeasennus">
<title>Vaatimukset
KDE!asennusvaatimukset <indexterm remap="idx"><primary>KDE!asennusvaatimukset</primary></indexterm></title>

<para> 
Ennen KDE:n asennusta varmista, että järjestelmäsi täyttää seuraavat 
vaatimukset:
<itemizedlist>
<listitem>
<para>Toimiva POSIX-yhteensopiva Unix-järjestelmä. Unixit, joiden 
tiedetään toimivan KDE:n kanssa ovat: Linux, FreeBSD, Solaris, HP-UX 
ja MkLinux. KDE:n saaminen muille alustoille on työn alla.</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Vapaata levytilaa osiolla, johon hakemisto /opt/kde luodaan. 
Suosittelemme, että varaat noin 50 Mt, jos järjestelmäsi tukee 
jaettuja kirjastoja ja paljon enemmän, jos ei tue.</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Toimiva X11-järjestelmä xdm:n kanssa tai ilman. </para>
</listitem>
<listitem>
<para>qt-kirjastot, versio 1.31 tai suurempi. Löydät ne osoitteesta  
<ulink url="ftp://ftp.troll.no/pub/qt">Troll Tech:n FTP- palvelin</ulink> rpm ja tgz -formaatissa.</para>
</listitem>
<listitem>
<para><emphasis remap="bf">Varoitus ennen aloitusta:</emphasis>   
Ennen kuin päivität aikaisemmasta KDE:n versiosta, suosittelemme, että 
teet seuraavasti:
<screen> 
cd /opt/kde 
tar cfvz ~/KDE-vanha-versio.tar.gz * 
</screen>
 </para>
</listitem>
</itemizedlist>
 </para>
</sect1>

<sect1 id="linux-rpm-pakettien-asennus-red-hat-caldera-">
<title>Linux: RPM-pakettien asennus Red Hat, Caldera ja SuSE levitysversioihin</title>

<para>KDE!asennus RPM-paketeista <indexterm remap="idx"><primary>KDE!asennus RPM-paketeista</primary></indexterm>
RPM-pakettien käyttö on helpoin tapa saada KDE toimimaan. Käy suosikki 
KDE-peilissäsi hakemistossa /pub/kde/stable/distribution/rpm.  Sieltä 
löydät alihakemistot eri levitysversioille. Tällä hetkellä i386-, alpha- 
ja sparc-koneet ovat tuettuja. RPM-paketit löytyvät myös Red Hat 
contrib -hakemiston sisältävistä paikoista, kuten ftp.funet.fi ja
ftp.redhat.com. </para>

<para>Perusjärjestelmä koostuu <emphasis remap="bf">kde-
(komponentti).(arkkitehtuuri).rpm</emphasis>-tyyliin nimetyistä 
tiedostoista. Tarvitset vähintään komponentit kdesupport, kdelibs ja 
kdebase. Kun olet saanut perusosat, voit hakea ja asentaa myös muita 
osia tarpeen mukaan.</para>

<para> 
Seuraavaksi voit asentaa perusosat. Jos olet asentamassa KDE:tä 
ensimmäistä kertaa, komenna:
<screen> 
rpm -i kdesupport.arch.rpm 
rpm -i kdelibs.arch.rpm 
rpm -i kdebase.arch.rpm 
</screen>
 
<emphasis remap="bf">HUOMAUTUS:</emphasis> Näiden komponenttien asennusjärjestys on tärkeä ja 
pitää tehdä kuten yllä. Vasta tämän jälkeen voidaan asentaa muita 
KDE:n osia.</para>

<para>Jos olet päivittämässä aikaisemmasta versiosta, kokeile:
<screen> 
rpm -Uvh kde-component.arch.rpm 
</screen>
 
Jälleen edellä esitetty järjestys on tärkeää ja muiden osien asennus 
tai päivitys voidaan tehdä vasta perusosien jälkeen.</para>

<para>Käskyt asentavat perusosat hakemistoon /opt/kde. Jos perusosien 
asennus on onnistunut, voit asentaa lisäosia (käytä jälleen <emphasis remap="bf">-
Uvh</emphasis> eikä -i, jos olet päivittämässä) samaan tapaan.</para>
</sect1>

<sect1 id="konfigurointitiedostoihin-vaadittavat-muutok">
<title>Konfigurointitiedostoihin vaadittavat muutokset</title>

<para>Kun olet asentanut KDE-ohjelmat kohdehakemistoihin, pitää koneen 
käynnistystiedostoihin tehdä joitakin muutoksia.</para>

<para>Seuraava on testattu SuSE Linux 5.0:ssa, mutta samat säädöt pitäisi 
toimia muissakin yleisissä Unixeissa. <emphasis remap="bf">Tee aina varmuuskopiot 
konfigurointitiedostoistasi ennen muutosten tekemistä!</emphasis> Lisää 
seuraavat rivit tiedoston /etc/profile loppuun: </para>

<para> 
<screen>export PATH=$PATH:/opt/kde/bin 
export KDEDIR=/opt/kde
</screen>
 </para>

<para>Muokkaa seuraavaksi .xinitrc-tiedostoa kotihakemistossasi. Etsi riviä, 
joka käynnistää ikkunamanagerisi ja korvaa se rivillä 
<literal remap="tt">startkde</literal>. Jos kotihakemistossasi ei ole sen nimistä tiedostoa 
(<literal remap="tt">ls -a</literal> näyttää pistealkuiset tiedostot), riittää kun lisäät 
sinne pelkän <literal remap="tt">startkde</literal>-rivin.</para>
</sect1>

<sect1 id="kden-kynnistys">
<title>KDE:n käynnistys</title>

<para>KDE!käynnistys <indexterm remap="idx"><primary>KDE!käynnistys</primary></indexterm>
Kun käynnistät Unixin, pitäisi tapahtua jompi kumpi kahdesta 
mahdollisesta. Joko jäät tekstimoodiin, jossa voit kirjautua sisään 
tai järjestelmä käynnistyy suoraan graafiseen tilaan, jossa myös 
joudut ensin kirjautumaan sisään.  Edellisessä tapauksessa 
sisäänkirjauduttuasi joudut kirjoittamaan:
<screen>  
startx  
</screen>
  </para>

<para>Jos asennus onnistui, KDE:n työpöydän pitäisi ilmestyä muutaman 
sekunnin kuluttua.</para>

<para>Jos koneesi käynnistyy suoraan graafiseen tilaan, pelkkä 
sisäänkirjautuminen riittää. Olettaen, että KDE:n asennus onnistui, 
KDE:n pitäisi käynnistyä ilman lisätoimenpiteitä.</para>

<para>Suosittelemme graafisen sisäänkirjautumisen hoitavan xdm:n vaihtoa 
kdm:ään. Kdm tarjoaa kaikki xdm:n toiminnallisuuden lisäksi KDE-
pohjaisia lisäominaisuuksia.</para>
</sect1>

<sect1 id="typydn-osat">
<title>Työpöydän osat</title>

<para>Työpöydän käynnistyttyä, tutki uutta ympäristöä. Jos olet aikaisemmin 
käyttänyt  <emphasis>Windows 95</emphasis>:ttä tai <emphasis>OS/2 Warp 4</emphasis>:sta, 
huomaat paljon yhtäläisyyksiä. KDE työpöydän perusosat ovat työpöytä 
itse, paneeli ja työpalkki.</para>

<sect2 id="tyopoydan-osat-paneeli">
<title>Paneeli</title>

<para>KDE!paneeli <indexterm remap="idx"><primary>KDE!paneeli</primary></indexterm>
Ensimmäistä kertaa käynnistettäessä paneeli on näytön alareunassa. Sen 
avulla voit käynnistää ohjelmia ja vaihtaa virtuaalityöpöytiä.</para>

<para> 
<variablelist>
<varlistentry>
<term>K-painike (nuolen muotoinen)</term>
<listitem>
<para>Tämän painikkeen näpäyttäminen 
pienentää paneelin. K-painike pysyy näytöllä, jotta voit suurentaa 
paneelin takaisin normaalikokoon. Tällä ominaisuudella on vaikutusta 
vain nykyiseen työpöytään. Kaikilla muilla virtuaalityöpöydillä 
paneelin koko pysyy entisellään. Kun paneeli on pienennetty, 
sovellusten käynnistäjän ja ikkunalistan painikkeet joko siirtyvät 
työpalkkiin tai jos se on piilossa, ne pysyvät paneelissa. Saat joka 
tapauksessa enemmän tilaa työpöydälle, mutta perustoiminnallisuus on 
silti kätevästi käsillä.</para>
<para>KDE!sovellusten käynnistäjä <indexterm remap="idx"><primary>KDE!sovellusten käynnistäjä</primary></indexterm></para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Sovellusten käynnistäjä</term>
<listitem>
<para>K-painikkeen vieressä oleva K-kuvakkeella varustettu painike on eräs tärkeimmistä koko KDE:n 
työpöydällä. Sen kautta voit käynnistää kaikki asennetut KDE-sovellukset. Myöhemmin <link linkend="ohjelmien-ja-oikopolkujen-lisminen-paneeliin">Ohjelmien ja oikopolkujen lisääminen paneeliin</link> voit myös lisätä valikkoon omia
ohjelmiasi. Ohjelman käynnistämiseksi, näpäytä painiketta. Näet ensin 
valikon, jossa on erilaisia kategorioita sekä joitain tärkeimpiä 
ohjelmia. Aina kun siirrät hiiren valinnan päälle, jossa on nuoli 
oikealle, aukeaa uusi valikko. Kun löydät ohjelman, jonka haluat 
käynnistä, näpäytä sitä hiiren vasemmalla näppäimellä.</para>
<para>KDE!ikkunalista <indexterm remap="idx"><primary>KDE!ikkunalista</primary></indexterm></para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Ikkunalista</term>
<listitem>
<para>Sovellusten käynnistäjän vieressä on painike, jonka 
kuvakkeessa on useita ikkunoita. Sitä näpäyttämällä saat esiin 
valikon, jossa on kaikki avoimet ikkunat jaoteltuna työpöytien mukaan. 
Tätä kautta pääset nopeasti siirtymään sovelluksesta toiseen ja 
samalla vaihtuu työpöytäkin tarvittaessa.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Lopetuspainike</term>
<listitem>
<para>Lopetus tai uloskirjautumispainike on samassa 
joukossa myöhemmin esiteltävien virtuaalityöpöytien painikkeiden 
kanssa. Ikkunalistan painikkeeseen nähden se on oikealla, mutta 
välissä voi olla muitakin painikkeita. Lopetuspainikkeen kuvake on iso 
'X' ja sitä käytetään, kun haluat poistua nykyisestä istunnosta. Jos 
sovelluksia on auki, voi tapahtua kolme asiaa. Sovellukset, jotka on 
tehty KDE:lle, pyytävät vahvistusta tiedostojen tallentamiseen. Kun 
käynnistät KDE:n uudelleen, kaikki KDE-sovellukset aukeavat jälleen ja 
voit jatkaa työtäsi siitä mihin jäit edellisellä kerralla. 
Sovellukset, jotka eivät ole tehty KDE:lle, mutta noudattavat X Window 
Systemin standardeja, pyytävät myös tallentamaan työt. Sovellukset, 
jotka eivät täysin noudata standardia (kuten Netscape Navigator 4.03) 
eivät voi kysyä haluatko tallettaa työt. KDE varoittaa näistä 
ohjelmista ja tarjoaa samalla mahdollisuuden pysäyttää 
uloskirjautuminen. Yleensä WWW-selaajan sulkemisen yhteydessä ei ole 
mitään talletettavaa, mutta muut saman tyyppiset ohjelmat voivat 
sisältää tärkeitäkin tietoja ja ne pitää sulkea erikseen ja tallettaa 
työt ennen uloskirjautumista.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Lukitse näyttö -painike</term>
<listitem>
<para>Jos teet töitä koneella, johon muillakin 
on pääsy, tämä painike voi olla kätevä. Yhdellä klikkauksella näyttö 
on lukittu ja muut eivät pääse lukemaan postiasi tai sekoittamaan 
töitäsi. 
<emphasis remap="bf">VAROITUS:</emphasis> X Window System voidaan silti sulkea Ctrl-Alt-Backspace-näppäimillä, mutta silloin kaikki tallettamattomat työt 
KDE:n työpöydällä tuhoutuvat. Jos et estä (X:n konfiguroinnin kautta) 
yhdistelmien Ctrl-Alt-Enter ja Ctrl-Alt-Backspace toimintaa ja 
tekstikonsoleille siirtymistä, tämä suojaus ei ole varma!</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Työpöytien painikkeet</term>
<listitem>
<para>Kun käynnistät KDE:n ensimmäisen kerran, 
huomaat paneelissa keskivaiheilla neljä painiketta, jotka on nimetty 
"Yksi", "Kaksi", "Kolme" ja "Neljä". Ne edustavat neljää 
<emphasis remap="bf">virtuaalityöpöytää</emphasis>.  Kokeile näpäyttää jotakin niistä. Ei 
kannata hätääntyä, vaikka auki olleet ikkunat yhtäkkiä katoavatkin, ne 
jäivät vain edelliselle työpöydälle, jonne pääset taas näpäyttämällä 
oikean työpöydän painiketta. Virtuaalityöpöydät on eräs KDE:n ja X 
Window Systemin tehokkaimmista piirteistä. Kun olet ehkä tottunut 
käyttäessäsi  <emphasis>Windowsia</emphasis> tai <emphasis>OS/2:sta</emphasis>, voit nyt 
ryhmitellä ikkunasi eri työpöydille esimerkiksi työtehtävien mukaan. 
Voit ajatella työpöytiä erilaisina työympäristöinä, yhdessä hoidan 
sähköpostin, toisessa ohjelmointityön, kolmannessa  dokumentoinnin 
jne.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Kuvakepalkki</term>
<listitem>
<para>Jotkut ihmiset ovat niin laiskoja, että valikoissa 
seikkailu ei innosta. Sen takia paneeliin voidaan sijoittaa lisää 
painikkeita usein tarvituille ohjelmille, alivalikoille tai 
tiedostoille. Tarkemmat tiedot miten paneeliin lisätään kuvakkeita 
esitetään myöhemmin <link linkend="ohjelmat">Ohjelmien ja oikopolkujen lisääminen paneeliin</link>. </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Kello ja päiväys</term>
<listitem>
<para>KDE:n paneelin oikeassa reunassa on kellonaika 
ja päiväys.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Työpalkki</term>
<listitem>
<para>Siirrä hiiresi näytön yläreunaan. Siellä on painikkeet 
kaikille avoimille ikkunoille. Voit näpäyttää sen ikkunan kuvaketta, 
johon haluat siirtyä. Tämä on vaihtoehto paneelin ikkunalistalle.</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
  </para>
</sect2>

<sect2 id="ikkunoiden-ksittely">
<title>Ikkunoiden käsittely</title>

<para>KDE!ikkunoiden käsittely <indexterm remap="idx"><primary>KDE!ikkunoiden käsittely</primary></indexterm>
Kun KDE käynnistyy, ensimmäinen avoin ikkuna sisältää kotihakemistosi. 
Käsittelemme ikkunan sisältöä myöhemmin. Nyt keskitymme ikkunan 
rakenteeseen.</para>

<para><variablelist>
<varlistentry>
<term>Toimintopainike</term>
<listitem>
<para>Kunkin ikkunan vasemmassa ylänurkassa on 
toimintopainike. Kun näpäytät sitä, aukeaa valikko, jossa on valintoja 
ikkunan käsittelyyn.  <emphasis remap="bf">Suurenna</emphasis>  laajentaa ikkunan suurimpaan 
mahdolliseen kokoon. Huomaa, että KDE käyttää koko 
<emphasis>virtuaalityöpöydän</emphasis> aluetta, joka tarkoittaa sitä, että ikkuna 
voi olla suurempi kuin näyttö.  <emphasis remap="bf">Kuvakkeeksi</emphasis> piilottaa 
ikkunan. Vilkaise <emphasis>työpalkkia</emphasis>. Huomaat, että ikkunan nimi on 
saanut sulut ympärilleen. Saat ikkunan palaamaan työpöydälle 
näpäyttämällä sen painiketta työpalkissa. <emphasis remap="bf">Siirrä</emphasis> antaa sinun 
siirtää ikkunaa hiirellä tai nuolinäppäimillä. Näpäytä hiirellä, kun 
ikkuna on oikeassa paikassa.  <emphasis remap="bf">Muuta kokoa</emphasis> antaa pienentää tai 
suurentaa ikkunan kokoa. Säädä koko hiirellä tai nuolinäppäimillä 
sopivaksi ja näpäytä hiirellä tai Enter-näppäimellä, kun koko on 
sopiva. <emphasis remap="bf">Naulaa</emphasis> kiinnittää ikkunan työpöydälle. Aina, kun 
vaihdat työpöytää, naulattu ikkuna seuraa. Naulatun ikkunan 
toimintovalikossa on valinta <emphasis remap="bf">Poista naulaus</emphasis>. Tämä on 
hyödyllinen ominaisuus, jos haluat esimerkiksi jatkuvasti seurata 
verkon toimintaa komennolla "tail -f &lt;lokitiedosto&gt;". 
<emphasis remap="bf">Työpöydälle...</emphasis>  antaa siirtää ikkunan toiselle työpöydälle. 
Alivalikosta voit valita työpöydän, jonne haluat siirtää ikkunan. Sen 
jälkeen ikkuna katoaa heti. Jos haluat nähdä ikkunasi jälleen, näpäytä 
sen painiketta <emphasis remap="bf">työpalkissa</emphasis> tai sopivaa <emphasis remap="bf">työpöydän 
painiketta</emphasis> KDE:n <emphasis remap="bf">paneelissa</emphasis>. <emphasis remap="bf">Sulje</emphasis> sulkee 
ikkunan. Joskus sovellus pyytää vahvistusta tiedostojen tallennukseen, 
mutta aina (esim. vanhat X11-sovellukset) tämä ei toimi. Onkin parasta 
sulkea sovellukset niiden omilla keinoilla ja käyttää 
toimintopainiketta vain viimeisenä hätävarana.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Naulauspainike</term>
<listitem>
<para>Tämän painikkeen kuvake näyttää naulalta. Se 
tekee saman toiminnon kuin naulaus <emphasis remap="bf">Toimintopainikkeessa</emphasis>, 
mutta on nopeammin käsillä.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Otsikkopalkki</term>
<listitem>
<para>Otsikkopalkissa on ikkunan nimi ja sitä 
kaksoisnäpäyttämällä saadaan ikkuna suurennettua. Vasemmalla hiiren 
näppäimellä saadaan <emphasis remap="bf">toimintovalikko</emphasis> esiin, jonka kautta 
ikkuna voidaan suurentaa, pienentää, siirtää, muuttaa kokoa, naulata, 
siirtää toiselle työpöydälle tai sulkea..</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Pienennä, suurenna ja sulje painikkeet</term>
<listitem>
<para>Otsikkopalkin oikealla 
puolella on kolme painiketta, joita myös voidaan käyttää pienentämään, 
suurentamaan tai sulkemaan ikkuna nopeammin kuin toimintovalikon 
kautta.</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
 </para>

<para>Ikkunaa voidaan liikutella viemällä hiiren kursori otsikkopalkille ja 
pitämällä hiiren vasen näppäin pohjassa. Ikkuna seuraa hiirtä, kunnes 
hiiren näppäin vapautetaan ja ikkuna jää uuteen paikkaansa. Ikkunan 
kokoa voidaan muuttaa viemällä hiiren kursori sen reunan päälle, jota 
halutaan siirtää. Kun kursori on reunan päällä, se muuttuu palkiksi ja 
nuoleksi. Koko muuttuu, kun hiiren vasenta näppäintä pidetään pohjassa 
ja hiirtä liikuttamalla saadaan koko säädettyä sopivaksi. Hiiren 
painikkeen vapauttaminen lopettaa koon muuttamisen. Ikkunan nurkissa 
on alue, josta koko muuttuu sekä pysty että sivusuunnassa, kun 
reunojen keskiosasta koko muuttuu vain yhteen suuntaan.</para>

<para>KDE-ohjelmien valikon käyttö on helppoa hiiren klikkailua. Mutta 
valikosta löytyy yllätyksiä. Huomaa kuvioitu ohut pystypalkki aivan 
valikon vasemmassa reunassa. Paina sen kohdalla hiiren oikeaa 
näppäintä ja ilmestyvästä valikosta voit valita valikon paikan. Voit 
myös raahata valikon haluamaasi paikkaan kuvioidusta palkista hiiren 
vasenta näppäintä käyttäen.</para>

<para>Valikkopalkin alla on usein työkalupalkki, jossa on kuvakkeita. Hiiren 
liikkuessa niiden päällä, aktiivi painike korostuu. Tämäkin palkki 
voidaan siirtää ylä- tai alareunaan, molemmille sivuille tai antaa sen 
"kellua".</para>
</sect2>

<sect2 id="avun-saanti">
<title>Avun saanti</title>

<para>Ohjeet ovat saatavilla lähes kaikissa tilanteissa. Työpöydällä hiiren 
oikea näppäin avaa valikon, josta löytyy kohta <emphasis remap="bf">Työpöydän 
ohje</emphasis>. KDE:n paneelissa sovellusten käynnistäjästä löytyy kohta 
<emphasis remap="bf">KDE:n ohje</emphasis>. Kaikissa KDE-ohjelmissa on Ohje-valikko. Ohjeet 
ovat HTML-formaatissa, joten ohjeiden luku on yhtä helppoa kuin WWW-
selailu!</para>
</sect2>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="aloitus">
<title>Aloitus</title>

<para>Tässä vaiheessa KDE voi vaikuttaa vain eräältä ikkunamanagerilta 
toisten joukossa. Mutta olemme vasta pääsemässä vauhtiin. Seuraavissa 
luvuissa esittelemme ominaisuuksia, joiden ansiosta et enää vaihda 
KDE:tä pois!</para>

<sect1 id="tiedostojen-muokkaaminen">
<title>Tiedostojen muokkaaminen</title>

<para>Koska sinulla on muitakin kuin KDE-sovelluksia asennettuna, tiedät 
ehkä miten hankalaa ASCII-tyylisten konfiguraatiotiedostojen 
muokkaaminen on. Toki monia muitakin tiedostotyyppejä pitää muokata 
samaan tapaan. Esimerkiksi tämän oppaan SGML-lähdekoodi on kirjoitettu 
ASCII-tiedostona, kuten myös itse KDE-ohjelmienkin. Näytämme sinulle 
miten KEdit-ohjelmalla muokataan ASCII-tiedostoja.</para>

<sect2 id="kotihakemiston-ikkunan-avaaminen">
<title>Kotihakemiston ikkunan avaaminen</title>

<para> 
Näpäytä <emphasis remap="bf">sovellusten käynnistäjää</emphasis> paneelissa ja valitse 
<emphasis remap="bf">Kotihakemisto</emphasis>. Pian avautuu ikkuna, jossa on kotihakemistosi 
sisältö. Saat tarkemman näkymän kotihakemistoosi, kun teet 
seuraavasti:</para>

<para> 
<itemizedlist>
<listitem>
<para>Valitse <emphasis remap="bf">Näytä pistealkuiset tiedosto</emphasis> Näytä-valikosta</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Valitse <emphasis remap="bf">Näytä puu</emphasis> Näytä-valikosta</para>
</listitem>
</itemizedlist>
 </para>

<para>Ikkunan vasempaan laitaan ilmestyy puumainen näkymä 
hakemistorakenteesta ja oikealle kaikki tiedostot mukaanlukien 
"piilotiedostot".</para>
</sect2>

<sect2 id="tiedostojen-hallinnan-nytt">
<title>Tiedostojen hallinnan näyttö</title>

<para>Olemme pyrkineet tekemään tiedostojen hallinnasta mahdollisimman 
helppokäyttöistä ja jos tunnet toisia ikkunamanagereita (myös muissa 
käyttöjärjestelmissä), joissa on integroitu tiedostojen hallinta, 
useat seuraavista käsitteistä ovat varmaan tuttuja sinulle.</para>

<para>Ylhäällä on <emphasis remap="bf">Tiedosto</emphasis>-valikko, jossa on toiminnot tiedostojen 
hallinnan ikkunoiden avaamiseen ja sulkemiseen. Voit myös tulostaa 
nykyisen sisällön.</para>

<para> 
<emphasis>Haluatko poiketa Internetissä? Valitse vain Tiedosto &gt; Avaa 
sijainti (tai paina Alt-L) ja syötä URL. Jos haluat esimerkiksi mennä 
KDE:n kotisivulle, syötä http://www.kde.org. Voit käyttää FTP:tä 
samaan tapaan. KDE on "Internet-valmis", joka tarkoittaa, että voit 
hakea ja tallettaa tiedostojasi ei pelkästään omille levyille, mutta 
myös FTP- ja HTTP-palvelimiin. Kun muut käyttöjärjestelmät ja 
työpöydät tekevät eron paikallisten ja palvelimien 
tiedostojärjestelmien välillä, KDE ei sitä tee.</emphasis> </para>

<para> 
<emphasis remap="bf">Muokkaa</emphasis>-valikossa on toiminnot tiedostojen valintaan, 
kopiointiin ja siirtoon. Käytämme niitä myöhemmin. Olet jo käyttänyt 
Näytä-valikkoa, joten tiedät, että sisällön saa näkymään usein eri 
tavoin. Kokeile eri vaihtoehtoja ja seuraa mitä tapahtuu.</para>

<para> 
Huomaat varmaan <emphasis remap="bf">Osoitekirjan</emphasis> erittäin hyödylliseksi. Nyt voit 
laittaa muistiin kaikki linkit, olipa se sitten paikallisessa koneessa 
tai jossain Internetissä.</para>
</sect2>

<sect2 id="hakemistoissa-liikkuminen">
<title>Hakemistoissa liikkuminen</title>

<para>Seuraavaksi kokeilemme erään konfigurointitiedoston muokkaamista. 
Ensin joudumme kuitenkin vaihtamaan hakemistoa. Avaa ensin laajempi 
näkymä Juuri-hakemistosta ikkunan vasemmassa reunassa klikkaamalla sen 
kohdalla nuolta. Avattuna nuoli muuttaa suuntaansa alaspäin. Selaa 
sitä, kunnes löydät hakemiston <literal remap="tt">/etc</literal> ja kaksoisnäpäytä. Näet 
tiedostot oikealla.</para>
</sect2>

<sect2 id="tiedoston-muokkaaminen">
<title>Tiedoston muokkaaminen</title>

<para>Selaa oikeanpuolimmaista ikkunaa alas, kunnes löydät tiedoston 
<literal remap="tt">motd</literal> ja näpäytä sitä hiiren oikealla näppäimellä. Valitse 
valikosta <emphasis remap="bf">Avaa sovelluksessa</emphasis> ja uusi ikkuna avautuu. Syötä 
siihen </para>

<para> 
<screen> 
kedit 
</screen>
 </para>

<para> 
ja näpäytä Ok-näppäintä tai paina Enter. Viola! </para>
</sect2>

<sect2 id="editorin-nytt">
<title>Editorin näyttö</title>

<para>KDE!editori <indexterm remap="idx"><primary>KDE!editori</primary></indexterm>
Mitä enemmän työskentelet KDE:n kanssa, sitä paremmin huomaat miten 
samanlaisilta ikkunat ja sovellukset näyttävät ja tuntuvat. KEditin 
<emphasis remap="bf">Tiedosto</emphasis>-valikko on hyvä esimerkki tästä. Lähes kaikissa KDE-ohjelmissa on tämä valikko, jonka kautta voit luoda uuden tiedoston, 
avata tiedoston joko paikallisesta tai Internetin 
tiedostojärjestelmästä sekä tallettaa, tulostaa tai lähettää sen 
sähköpostina. <emphasis remap="bf">Muokkaa</emphasis>-valikko löytyy myös lähes kaikista KDE-sovelluksista ja sen kautta voit leikata ja liimata alueita ohjelman 
sisällä tai ohjelmien välillä. Tekstin etsintä ja korvaus on jo 
selvemmin editorimainen ominaisuus. <emphasis remap="bf">Asetukset</emphasis>-valikon kautta 
editori voidaan mukauttaa sinun tottumuksiisi usein tavoin. Voit 
esimerkiksi muuttaa kirjasinkokoa sopimaan näytön kokoon ja 
resoluutioon sekä sinun silmiisi. Viimeisenä on kaikista KDE-ohjelmista löytyvä <emphasis remap="bf">Ohje</emphasis>-valikko, josta saat käyttöohjeet aina 
tarpeen tullessa.</para>
</sect2>

<sect2 id="editorin-kytt">
<title>Editorin käyttö</title>

<para>Useimmissa <literal remap="tt">motd</literal>-tiedostoissa on vanhentunutta tai tarpeetonta 
tietoa, kuten "Älä unohda varmistaa tiedostojasi" tai se on tyhjä. 
Muutetaanpa sitä niin, että siellä on ajankohtaista ja kiinnostavaa 
tietoa. Voit liikkua tekstissä nuolinäppäimillä ja merkitä painamalla 
samalla Shift-näppäintä tai hiirellä pitämällä vasenta näppäintä 
pohjassa. <emphasis remap="bf">Muokkaa</emphasis>-valikossa on alueiden leikkaus ja 
liittäminen. Voit tietysti kirjoittaa jostakin muusta aiheesta tai 
käyttää seuraavaa (hyvää) esimerkkitekstiä:</para>

<para> 
<screen> 
Tervetuloa!
 
Tässä koneessa on nyt KDE asennettuna. Se tarjoaa hienon, 
helppokäyttöisen ja yhtenäisen ulkonäön ja tuntuman kaikille 
sovelluksillesi. Lisätietoja KDE:n saamisesta toimintaan sinun 
käyttäjätunnuksellasi saat lähettämällä postia pääkäyttäjälle.
</screen>
 </para>
</sect2>

<sect2 id="tiden-tallennus">
<title>Töiden tallennus</title>

<para>Nyt kun olet muokannut <literal remap="tt">motd</literal>-tiedostoa, on aika tallettaa 
tiedosto. Voit tehdä sen joko <emphasis remap="bf">Tiedosto</emphasis>-valikon kautta tai 
tallennuspainikkeella työkalupalkin tallennuspainikkeella. Lopuksi 
voit lopettaa työt sulkemalla editorin ja tiedostohallinnan ikkunat. 
Voit tehdä sen klikkaamalla "X"-painiketta ikkunan oikeassa 
ylänurkassa, otsikkopalkin valikon kautta tai sovelluksen valikon 
kautta Tiedosto &gt; Lopeta. Yksinkertaista ja eleganttia, eikö vain?</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="tiedostojen-siirtminen-raahaamalla">
<title>Tiedostojen siirtäminen raahaamalla</title>

<para>Kuten näit edellä, tiedostojen käsittely on hyvin helppoa. Kuitenkin, 
kun haluat kopioida ja siirtää tiedostoja, kaivataan tehokkaampia 
keinoja. Sellainen on raahaaminen, "drag and drop", jolla kopiointi ja 
siirto käy helposti.</para>

<sect2 id="kahden-tiedostohallintaikkunan-avaaminen">
<title>Kahden tiedostohallintaikkunan avaaminen</title>

<para>Ennen kuin päästään kokeilemaan raahaamista, pitää avata kaksi 
tiedostohallintaikkunaa. Yksinkertaisin tapa on näpäyttää valkoista 
hammaspyörän näköistä kuvaketta työkalupalkin oikeassa reunassa. Jos 
et näe puunäkymää uudessa ikkunassa, aktivoi se (Näytä &gt; Näytä puu).</para>
</sect2>

<sect2 id="tiedoston-raahaaminen-ikkunasta-toiseen">
<title>Tiedoston raahaaminen ikkunasta toiseen</title>

<para>Avaa ensimmäisessä ikkunassa <literal remap="tt">/etc</literal>-hakemisto ja selaa kunnes 
näet <literal remap="tt">motd</literal>-tiedoston, jota muokattiin edellä. Avaa toisessa 
ikkunassa kotihakemistosi. Näpäytä <literal remap="tt">motd</literal>-tiedostoa. Pidä 
hiiren vasen näppäin pohjassa ja raahaa tiedosto kotihakemistoosi. 
Vapauta hiiren näppäin (tätä kutsutaan tiedoston 
<emphasis>pudottamiseksi</emphasis>). Saat valikossa kolme vaihtoehtoa: 
<emphasis>Kopioi</emphasis>, <emphasis>Siirrä</emphasis> ja <emphasis>Linkitä</emphasis>. <emphasis>Linkitä</emphasis> 
luo symbolisen linkin tiedostoon, kun taas kopiointi ja siirto tekevät 
mitä nimi kertoo. Valitse <emphasis>Kopioi</emphasis>. Sinulla pitäisi olla nyt 
kopio <literal remap="tt">motd</literal>-tiedostosta kotihakemistossasi.</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="komentorivin-ja-ptteiden-kytt">
<title>Komentorivin ja päätteiden käyttö</title>

<para>Tähän asti olet käyttänyt vain KDE:n mukana tulevia ohjelmia. Haluat 
epäilemättä käyttää myös muita Unix-ohjelmia. Niiden käynnistämiseen 
on kaksi tapaa: pienoiskomentorivi-ikkuna ja pääte.</para>

<sect2 id="pienoiskomentorivi-ikkuna">
<title>Pienoiskomentorivi-ikkuna</title>

<para>Näppäimillä Alt-F2 saa esiin pienen ikkunan, jossa voit syöttää 
ajettavan ohjelman nimen. Huomaa, että et näe lainkaan tällä tavalla 
käynnistetyn ohjelman tulostetta. Tätä tapaa suositellaan vain X 
Window System -ohjelmien käynnistykseen tai, jos ohjelma ei vaadi 
syötettä ja sen tulosteesta ei olla kiinnostuneita. Muissa tapauksissa 
pääte-emulaattori on parempi.</para>
</sect2>

<sect2 id="unixin-pte-emulaattori">
<title>Unixin pääte-emulaattori</title>

<para>Valitse sovellusten käynnistäjästä Apuohjelmat &gt; Pääteikkuna. 
Aukeavaan ikkunaan voit kirjoittaa tavallisia Unixin komentoja, kuten  
ls, cat, less  jne. Asetukset-valikon kautta voi muokata asetukset 
mieleiseksesi.</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="kadonneiden-tiedostojen-etsint">
<title>Kadonneiden tiedostojen etsintä</title>

<para>KDE!tiedostojen etsintä <indexterm remap="idx"><primary>KDE!tiedostojen etsintä</primary></indexterm>
Varmaan kaikkia ovat kokeneet jonkin seuraavantapaisen ongelman: 
käynnistät ftp-ohjelman, kirjaudut mielenkiintoiseen palvelimeen, 
kuten <literal remap="tt">ftp.kde.org</literal> ja käynnistät tiedostojen siirron. On 
myöhäinen ilta ja suljet koneesi siirron päätyttyä. Seuraavana päivänä 
jälleen koneen ääressä alat ihmetellä minne ne eilen haetut tiedostot 
oikein menivätkään. KDE:n <emphasis>KFind</emphasis>-ohjelman avulla kadonneet 
tiedostot löytyvät nopeasti.</para>

<sect2 id="kfindin-kynnistys">
<title>KFindin käynnistys</title>

<para> 
KFindin käynnistys on helppoa: valitse <emphasis remap="bf">Etsi tiedostoja</emphasis> 
<emphasis remap="bf">sovellusten käynnistäjässä</emphasis>. 
KFind käyttää käyttöliittymän osaa, joka voi olla sinulle outo: 
kielekkeitä. Kun <emphasis>KFind</emphasis> käynnistyy, huomaat, että <emphasis remap="bf">Nimeä 
sijainti</emphasis> on valittu. Kun näpäytät <emphasis remap="bf">Muutettu päivänä</emphasis>-
kielekettä, ikkunan sisältö vaihtuu. Koska et ole aikaisemmin etsinyt 
tiedostoja, useimmat kuvakkeet työkalupalkissa ja valikkojen valinnat 
eivät ole käytettävissä.  Kun jatkossa määrittelemme haun, ne tulevat 
käyttöön.</para>
</sect2>

<sect2 id="tiedoston-etsint-nimen-osan-perusteella">
<title>Tiedoston etsintä nimen osan perusteella</title>

<para>Kun tiedät osan tiedoston nimestä, sen etsintä helpottuu. Valitse 
<emphasis remap="bf">Nimeä sijainti</emphasis>-kieleke ja syötä tiedoston nimi. 
Jokerimerkkejä voidaan käyttää tarvittaessa. Syötä kokeeksi 
<literal remap="tt">*.tar.gz</literal>. Oletuksena haku alkaa kotihakemistostasi, mutta 
voit muuttaa aloitushakemiston haluamaksesi näpäyttämällä 
<emphasis remap="bf">Kansiosta</emphasis> tai <emphasis remap="bf">Selaa...</emphasis>. Haku käynnistyy klikkaamalla 
kuvaketta (suurennuslasi paperiarkin päällä) työkalupalkin vasemmassa 
reunassa. Hetken kuluttua ilmestyy tiedostolistaus hakutulosten 
ikkunaan. Jos se ei ilmesty, aloitit haun väärästä hakemistosta, 
kirjoitit väärin nimikenttään tai hakemistopuusta ei löytynyt 
<emphasis>.tar.gz</emphasis>-loppuisia tiedostoja. </para>
</sect2>

<sect2 id="tiedoston-etsiminen-monimutkaisemmilla-mrity">
<title>Tiedoston etsiminen monimutkaisemmilla määrityksillä</title>

<para>Tarjolla on useita tapoja saada etsintä tarkemmaksi. <emphasis remap="bf">Mitä enemmän 
tiedät tiedostosta, sitä paremmat mahdollisuudet on sen 
löytymiseen</emphasis>.</para>

<para> 
<variablelist>
<varlistentry>
<term>Muutettu päivänä</term>
<listitem>
<para>Tämän kautta voit määritellä, että haluat nähdä 
vain tiedostoja, joihin on viimeksi kirjoitettu tiettynä ajanjaksona. 
Voit myös määritellä, että haluat nähdä tiedostot, joita on muutettu 
korkeintaan tietty määrä päiviä tai kuukausia sitten.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Tyyppiä</term>
<listitem>
<para>Jos tiedät, että tiedoston tyyppi on erikoinen (esim. 
tar/gzip-arkisto tai jpeg-kuva), voit pyytää, että <emphasis>KFind</emphasis> 
etsii vain tämän tyypin tiedostoja.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Sisältää tekstin</term>
<listitem>
<para>Voit etsiä tiedostoa, joka sisältää tietyn 
merkkijonon.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Kooltaan</term>
<listitem>
<para>Jos tiedän tiedoston koon, voit rajoittaa hakua myös 
sen perusteella.</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
 </para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="useiden-typytien-kytt">
<title>Useiden työpöytien käyttö</title>

<para>KDE!virtuaalityöpöydät <indexterm remap="idx"><primary>KDE!virtuaalityöpöydät</primary></indexterm>
KDE!työpöydät <indexterm remap="idx"><primary>KDE!työpöydät</primary></indexterm>
Useiden työpöytien käyttö auttaa töiden organisoinnissa. Voit 
sijoittaa ohjelmasi eri työpöydille ja nimetä työpöydät töiden mukaan. 
Tämä laajentaa ja optimoi työaluettasi. Tämä auttaa myös, jos olet 
surfaamassa netissä työnteon sijaan ja pomo sattuu paikalle. Tämä on 
tietysti harvinaista, ainakin minun työpaikassani ;).</para>

<para>Voit vaihtaa työpöytiä näpäyttämällä niiden painikkeita KDE:n 
paneelissa. Jos haluat antaa niille uuden nimen, voit tehdä sen 
tuplaklikkaamalla painikkeita.</para>

<para>Voit käyttää ikkunoita useilla työpöydillä. Jos haluat jonkin ikkunan 
kaikilla työpöydillä, näpäytä naulauspainiketta ikkunan vasemmassa 
ylänurkassa. Ikkuna lähetetään toiselle työpöydälle klikkaamalla 
otsikkopalkkia oikealla hiirinäppäimellä, valitsemalla 
<emphasis remap="bf">Työpöydälle</emphasis> ja sen jälkeen voit valita mille työpöydälle 
haluat ikkunan siirtää.</para>
</sect1>

<sect1 id="kdest-poistuminen">
<title>KDE:stä poistuminen</title>

<para>KDE!poistuminen <indexterm remap="idx"><primary>KDE!poistuminen</primary></indexterm>
KDE!lopetus <indexterm remap="idx"><primary>KDE!lopetus</primary></indexterm>
Kun haluat lopettaa työskentelyn KDE:ssä, voit käyttää <emphasis remap="bf">Poistu</emphasis>-valintaa <emphasis remap="bf">sovellusten käynnistäjän</emphasis> valikossa tai vastaavaa 
painiketta <emphasis remap="bf">paneelissa</emphasis>. Sinulta kysytään haluatko poistua 
KDE:stä. Poistuminen sulkee kaikki ikkunat ja palaat konsolille tai 
graafiseen sisäänkirjautumisruutuun. Ohjelmien kyvyt
tallentaa työsi ennen poistumista, käsiteltiin jo aikaisemmin <link linkend="tyopoydan-osat-paneeli">Lopetuspainike.</link></para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="kaikki-typydistsi">
<title>Kaikki työpöydistäsi</title>

<para> 
<emphasis>"Isoäiti, miten suuret silmät sinulla on"</emphasis> 
(Punahilkka) </para>

<para> 
<emphasis>"Jotta näkisin sinut paremmin"</emphasis> 
(Susi) </para>

<para>Mitä enemmän näet, sitä tehokkaammin voit käyttää työpöytääsi. KDE 
antaa mahdollisuuden muokata työpöytäsi ulkonäköä ja toimintatapaa 
mielesi mukaiseksi, jotta työntekosi olisi nopeampaa ja tuottavampaa. </para>

<sect1 id="kynnist-kansio">
<title>Käynnistä-kansio</title>

<para>KDE!ohjelmien käynnistäminen automaattisesti <indexterm remap="idx"><primary>KDE!ohjelmien käynnistäminen automaattisesti</primary></indexterm>
Ennen kuin löysin Käynnistä-kansion, päivittäinen KDE:n 
käynnistysrutiinini oli seuraava: käynnistä <emphasis>KDE</emphasis>, käynnistä 
<emphasis>KEdit</emphasis>, käynnistä <emphasis>kvt</emphasis>, käynnistä <emphasis>Netscape</emphasis> ja 
käynnistä <emphasis>kscd</emphasis>. Tähän kului aikaa, jota olisin voinut käyttää 
paremminkin. Ensimmäisestä beta-versiosta lähtien natiivit KDE-
ohjelmat, jotka olivat auki session lopussa, tallensivat tilansa ja 
ilmestyivät samassa tilassa sisäänkirjautumisen jälkeen, mutta on 
joitakin ohjelmia (kuten Netscape) jotka eivät tätä tee. Voit käyttää 
Käynnistä-kansiota näille ohjelmille.</para>

<para>Käynnistääksesi ohjelmia aina, kun KDE käynnistyy, tee seuraavasti:</para>

<para><orderedlist><listitem>
<para><emphasis remap="bf">Avaa Käynnistä-kansio.</emphasis> Se löytyy työpöydän vasemmasta 
ylänurkasta.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para><emphasis remap="bf">Avaa tiedostohallinnan ikkuna</emphasis>, jossa on ohjelma, jonka 
haluat lisätä.

Jos et tiedä, miten tämä tehdään, lue luku  <xref linkend="kotihakemiston-ikkunan-avaaminen"> Tiedostojen hallinnan näyttö.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para><emphasis remap="bf">Raahaa ja pudota haluttu ohjelma</emphasis> lähdekansiosta 
Käynnistä-kansioon. Kysyttäessä valitse <emphasis remap="bf">Linkitä</emphasis> luodaksesi 
symbolisen linkin täyden kopion sijasta. Tämä säästää paljon 
levytilaa.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para><emphasis remap="bf">Toista</emphasis> tämä kaikille ohjelmille, joiden haluat 
käynnistyvän KDE:n käynnistyessä. Ohjelmien on syytä olla muita kuin 
KDE-ohjelmia, kuten Netscape, tin, pine ja usea muu.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para><emphasis remap="bf">Käynnistä KDE uudelleen.</emphasis></para>
</listitem>
</orderedlist>
</para>

<para>Ohjelmiesi pitäisi nyt käynnistyä automaattisesti, kun KDE käynnistyy. 
Jos haluat lisätä jotain erikoisempaa (esim. haluat nähdä jonkun 
tietyn WWW-sivun, kun järjestelmä käynnistyy), se käsitellään myöhemmin <link linkend="linkkien-luominen-typydlle">Pohjien käyttö</link>. Siinä kuvatut menetelmät 
toimivat kaikkien kansioiden kanssa, joten voit käyttää niitä myös 
Käynnistä-kansiossa.</para>
</sect1>

<sect1 id="ohjelmien-ja-oikopolkujen-lisminen-paneeliin">
<title>Ohjelmien ja oikopolkujen lisääminen paneeliin</title>

<para>KDE!ohjelmien lisääminen paneeliin <indexterm remap="idx"><primary>KDE!ohjelmien lisääminen paneeliin</primary></indexterm>
KDE:n paneeli ei ole rajoitettu asennuksen jälkeiseen tilaansa. KDE:n 
paneeli on suunniteltu laajennettavaksi ja siihen on kaksi tapaa: 
uusien ohjelmien lisääminen ja oikopolkukuvakkeiden lisääminen.</para>

<sect2 id="ohjelmat">
<title>Ohjelmat</title>

<para>Suosikkiohjelmiesi lisäämiseen KDE:n paneeliin tarvitset KDE:n 
valikkoeditoria. Saat sen käyntiin <emphasis remap="bf">sovellusten käynnistäjästä</emphasis> 
valitsemalla <emphasis remap="bf">Apuohjelmat</emphasis>
&gt; <emphasis remap="bf">Valikkoeditori</emphasis>. Näytölle ilmestyy ikkuna, jossa on tyhjä 
painike. Sen muuttamiseksi näpäytä hiiren oikealla näppäimellä ja 
valitse <emphasis remap="bf">Muuta</emphasis>. Saat toisen ikkunan, jossa voit tehdä 
muutokset. <emphasis remap="bf">Tyyppi</emphasis>-alasvetovalikko sisältää joitakin linkkien 
tyyppejä, joita voit luoda. Valitse <emphasis remap="bf">Sovellus</emphasis>. Valitse 
<emphasis remap="bf">Nimi</emphasis>-kenttä ja syötä siihen kuvaus, joka ilmestyy sovellusten 
käynnistäjään. Voit syöttää esimerkiksi <emphasis>Netscape  
Communicator</emphasis>. Näpäytä sitten pientä ja suurta kuvaketta, joiden 
kautta pääset <emphasis remap="bf">valitsemaan kuvakkeita sovellukselle</emphasis>. 
<emphasis remap="bf">Kommentti</emphasis>-kenttään voit halutessasi lisätä huomautuksen 
sovelluksesta. Kommentti kannattaa valita esimerkiksi ohjelman tyyppiä 
tai toimintaa kuvaavaksi, koska se ilmestyy vinkkinä sovellusten  
käynnistäjään. Netscapelle sopiva olisi esimerkiksi <literal remap="tt">WWW-selaaja, sähköposti ja uutiset</literal>.</para>

<para><emphasis remap="bf">Käynnistä</emphasis>-kielekkeen kautta päästään syöttämään kenttään 
<emphasis remap="bf">Suorita</emphasis> sovelluksen tiedostonimi, jossa on oltava täydellinen 
polku, esimerkiksi <literal remap="tt">/usr/bin/netscape</literal>. Aseta 
<emphasis remap="bf">Työhakemisto:</emphasis> tilanteeseen sopivaksi, kuten 
<literal remap="tt">/usr/local/netscape</literal>. Jos sovelluksesi toimii päätteessä eli 
on komentoriviohjelma, sinun pitää valita <emphasis remap="bf">Aja päätteessä</emphasis> ja 
lisätä valinnaiset <emphasis remap="bf">Päätteen asetukset</emphasis>. Päätteen asetukset 
ovat komentoriviparametrejä <emphasis>kvt</emphasis>:lle ja näet ne komentamalla</para>

<para><screen>kvt --help     
</screen>
</para>

<para>pääteikkunassa. Kun olet tehnyt kaikki tarvittavat säädöt, valitse 
<emphasis remap="bf">Ok</emphasis> ja sen jälkeen <emphasis remap="bf">Tiedosto</emphasis> &gt; <emphasis remap="bf">Tallenna</emphasis> 
päävalikosta. Saat uuden valinnan näkyviin käynnistämällä paneelin 
uudelleen reitin <emphasis remap="bf">sovellusten käynnistäjä</emphasis> &gt; <emphasis remap="bf">Paneeli</emphasis> &gt; 
<emphasis remap="bf">Käynnistä uudelleen</emphasis> kautta. Paneelin ilmestyessä uudelleen 
siinä pitäisi olla <emphasis remap="bf">sovellusten käynnistäjässä</emphasis> uusi rivi 
<emphasis remap="bf">Henkilökohtainen</emphasis>, jossa on äsken luotu valinta. 
Valikkoeditorin pitäisi käynnistää paneelin uudelleen automaattisesti, 
joten sen uudelleenkäynnistys erikseen on yleensä tarpeetonta.</para>
</sect2>

<sect2 id="pikakuvakkeet">
<title>Pikakuvakkeet</title>

<para>KDE!pikakuvakkeen luonti <indexterm remap="idx"><primary>KDE!pikakuvakkeen luonti</primary></indexterm>
Vaikka KDE on helppokäyttöisempi kuin keskimääräinen Unixin 
ikkunamanageri, kaikki kaipaavat tapaa käynnistää sovellus yhdellä 
klikkauksella. Myöhemmin opit, miten voit tehdä linkkejä ja tiedostoja 
työpöydälle, mutta sillä on haittapuolensa: joskus kaikki työpöytäsi 
ovat täynnä ikkunoita etkä pääse käsiksi kuvakkeisiin ilman, että 
pienennät kaikki ikkunat, jotka peittävät niitä. Tavallisesti 
käytetyille ohjelmille voit tehdä pikakuvakkeet KDE:n paneeliin ja 
välttää edellä kuvatun ongelman.</para>

<para>Pikakuvake tehdään KDE:n paneeliin seuraavasti:</para>

<para><orderedlist><listitem>
<para>Näpäytä <emphasis remap="bf">sovellusten käynnistäjää</emphasis> ja valitse <emphasis remap="bf">Paneeli 
&gt; Lisää sovellus</emphasis>.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Näet jälleen sovellusten käynnistäjän valikon ylimmän tason. 
Etsi valikkorakenteesta ohjelma, jolle haluat tehdä pikakuvakkeen ja 
klikkaa sitä.</para>
</listitem>
</orderedlist>
</para>

<para>KDE:n paneeliin ilmestyy tämän jälkeen uusi kuvake, jota näpäyttämällä 
ohjelma käynnistyy suoraan. Jos haluat siirtää kuvaketta, klikkaa sitä 
hiiren oikealla näppäimellä ja valitse <emphasis remap="bf">Siirrä.</emphasis> Siirrä kuvake 
haluamaasi paikkaan ja paina hiiren vasenta näppäintä. Jos haluat 
poistaa kuvakkeen, valitse <emphasis remap="bf">Poista</emphasis> näpäytettyäsi sitä hiiren 
oikealla näppäimellä.</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="uusien-tiedostojen-luonti-typydlle">
<title>Uusien tiedostojen luonti työpöydälle</title>

<para>KDE!tiedostojen luonti työpöydälle <indexterm remap="idx"><primary>KDE!tiedostojen luonti työpöydälle</primary></indexterm>
Työpöytäsi voi olla tehokas työskentelytila. Aina kun käynnistät 
KDE:n, näet kaikki tiedostot, kansiot ja URL:t, joita käytät usein.</para>

<para>Tiedostojen luontiin ja muokkaamiseen työpöydällä on kaksi tapaa. Voit 
tallettaa millä tahansa sovelluksella Desktop-alihakemistoon 
kotihakemistossasi. Esimerkiksi minun kotihakemistoni on 
/home/stupiddog, joten työpöydän hakemisto on /home/stupiddog/Desktop. 
Kaikki mitä talletat sinne näkyy työpöydällä.</para>

<para>Jos haluat siirtää olemassaolevia tiedostoja työpöydälle, paras tapa 
siihen on käyttää K tiedostohallintaa (<emphasis>kfm</emphasis>). Avaa 
tiedostohallinnan ikkuna ja raahaa siitä haluamasi tiedostot 
työpöydälle. Voit valita kopioinnin tai tehdä linkit varsinaisiin 
tiedostoihin. Linkkien etu on, että niiden kautta tehdyt muutokset 
tiedostojen sisältöön muuttavat itseasiassa alkuperäisiä tiedostoja. 
Tiedostojen raahaaminen ja tiedostohallinnan käyttö käsiteltiin jo edellä
<link linkend="tiden-tallennus">Tiedostojen siirtäminen raahaamalla</link>.</para>
</sect1>

<sect1 id="linkkien-luominen-typydlle">
<title>Linkkien luominen työpöydälle</title>

<para>Tiedostojen sijoittaminen työpöydälle voi lyhentää polkujen valintaa. 
Joskus kuitenkin olisi kätevää, jos voisit käynnistää esimerkiksi 
<emphasis>KEditin</emphasis> siten, että useasti muokattava tiedosto olisi siinä 
jo auki. Ja kuinka usein huomaat kyllästyväsi pitkän osoitekirjan 
rivien selaamiseen löytääksesi usein käytetyn WWW-osoitteen? Eikö 
olisi mukavaa, jos tarvitsisi vain klikata yhtä kuvaketta päästäksesi 
tuolle WWW-sivulle?</para>

<sect2 id="pohjien-kytt">
<title>Pohjien käyttö</title>

<para>KDE!pohjien käyttö <indexterm remap="idx"><primary>KDE!pohjien käyttö</primary></indexterm>
Pohjien käyttö on mukava keino tehdä edellä kuvattuja tehtäviä. Pohjia 
voidaan myös käyttää liittämään tietyt tiedostojen päätteet tiettyyn 
sovellukseen. Kun määritellyllä päätteellä varustettua tiedostoa 
tuplaklikataan, päätteeseen liitetty sovellus käynnistyy 
automaattisesti. Lyhyesti, <emphasis remap="bf">pohjat</emphasis> tehostavat KDE:n käyttöä.</para>

<para><emphasis remap="bf">Esimerkki:</emphasis> Haluat lisätä kuvakkeen työpöydälle, jonka kautta 
pääset KDE:n WWW-sivuille.</para>

<para><orderedlist><listitem>
<para>Avaa kansio Pohjat työpöydältä. Voit nähdä siellä kaikki pohjat, 
joita voit käyttää uusien linkkien ja resurssien luonnissa. 
<emphasis remap="bf">Ftpurl</emphasis> on pohja, jota voit käyttää linkin luomiseen FTP-
palvelijaan ja haluttaessa myös tiettyyn hakemistoon siellä. Voit 
esimerkiksi luoda linkin suoraan osoitteeseen 
ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable, josta voit tarkista milloin seuraava 
versio on saatavilla. <emphasis remap="bf">MimeType</emphasis> on erittäin tehokas työkalu. 
Sen takia sen käyttö on selvitetty omassa luvussaan <link linkend="pohjien-kytt">MIME-tyyppien käyttö</link>. <emphasis remap="bf">Program</emphasis> on yleinen 
pohja, jota voit käyttää ohjelmien käynnistykseen, haluttaessa myös 
parametrien kanssa. Voit käyttää sitä esimerkiksi käynnistämään 
ohjelman <literal remap="tt">/usr/src/linux/make xconfig</literal>, jolla konfiguroidaan 
kerneli. <emphasis remap="bf">URL</emphasis> on yleiskäyttöinen. Se on linkki URL:ään, joka 
ei ala http:// tai ftp://. Varmista, että linkkisi on mielekäs, 
<emphasis>kfm</emphasis> ei pysty käsittelemään esimerkiksi Quake-palvelimia 
(vielä). <emphasis remap="bf">WWWUrl</emphasis> on pohja, jota käytämme seuraavaksi. Se luo 
linkin tiettyyn WWW-palvelimeen.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para><emphasis remap="bf">VAROITUS:</emphasis>Jos käynnistit KDE:n pääkäyttäjänä (root), ole 
varovainen, että et muuta pohjia, jos et tiedä tarkkaan, mitä olet 
tekemässä! Jos tuhoat pohjan, vain KDE:n uudelleenasennus voi luoda 
sen uudelleen!
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Raahaa <emphasis remap="bf">WWWUrl</emphasis> työpöydällesi (raahaaminen ja pudottaminen käsiteltiin edellä <link linkend="tiden-tallennus">Raahaaminen ja pudottaminen</link>)
Kysyttäessä valitse <emphasis remap="bf">Kopioi</emphasis> luodaksesi kopion pohjasta, jota 
voit muokata.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Näpäytä pohjaa hiiren oikealla näppäimellä ja valitse 
<emphasis remap="bf">Ominaisuudet</emphasis>.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Ilmestyvässä keskusteluikkunassa näet kolme kielekettä: 
<emphasis remap="bf">Yleistä</emphasis>, <emphasis remap="bf">Oikeudet</emphasis> ja <emphasis remap="bf">URL</emphasis>. Muuta 
tiedostonimeä ja oikeuksia tarpeen mukaan ja näpäytä sitten 
<emphasis remap="bf">URL</emphasis>-kielekettä.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para><emphasis remap="bf">URL-kenttään</emphasis> pitää syöttää osoite, joka aukaistaan, kun 
näpäytät kuvaketta, esimerkiksi <literal remap="tt">http://www.kde.org</literal>.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Voit näpäyttää <emphasis remap="bf">kuvaketta</emphasis> vaihtaaksesi kuvakkeen.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Jos olet tyytyväinen, näpäytä <emphasis remap="bf">Ok</emphasis>-painiketta ja 
muutokset tallentuvat.</para>
</listitem>
</orderedlist>
</para>

<para>Nyt kun olet muuttanut kuvakkeen asetuksia, sen näpäyttäminen siirtää 
sinut KDE:n kotisivulle. Jatka pohjien käytön tutkimista. Ne ovat 
hyvin tehokkaita ja taipuvat lähes kaikkiin tarpeisiin.                                                                  </para>
</sect2>

<sect2 id="mime-tyyppien-kytt">
<title>MIME-tyyppien käyttö</title>

<para>KDE!MIME-tyypit <indexterm remap="idx"><primary>KDE!MIME-tyypit</primary></indexterm>
MIME-tyypit ovat hyvin tehokas työkalu. Niiden avulla voit mukauttaa 
järjestelmääsi siten, että tietyn tyyppisen tiedoston näpäyttäminen 
käynnistää ohjelman, joka liitetty kyseiseen tiedostotyyppiin. 
Esimerkiksi kaikki .mod-tiedostot voidaan saada käynnistämään 
<emphasis>kmodplayer</emphasis>, .html-voivat avautua <emphasis>kfm</emphasis>-ikkunassa ja 
core-tiedostoja voidaan katsoa heksaeditorilla vain näpäyttämällä 
core-tiedostoa.
<emphasis remap="bf">Varoitus:</emphasis> Vaikka MIME-tyypit ovat hyvin tehokkaita, ne eivät 
ole vaarattomia. MIME-tyyppien asetusten muutto pääkäyttäjänä (root) 
voi vahingoittaa KDE-järjestelmää niin pahoin, että se ei enää 
käynnisty! Tässä esimerkissä luot <emphasis>henkilökohtaisen</emphasis> MIME-tyypin, joka on voimassa vain sinulla. Se vaikuttaa muiden käyttäjien 
asetuksiin vain, jos kopioit tai siirrät sen hakemistoon 
/opt/share/mimelnk.</para>

<para>Tietyn tiedostotyypin liittäminen tiettyyn sovellukseen:</para>

<para><orderedlist><listitem>
<para>Varmista, että sovellus, jonka haluat liittää tiedostotyyppiin, 
on KDE:n paneelissa. Sovellusten lisääminen käsiteltiin jo aikaisemmin <link linkend="ohjelmien-ja-oikopolkujen-lisminen-paneeliin">Ohjelmien ja oikopolkujen lisääminen paneeliin</link>.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Valitse <emphasis remap="bf">Muokkaa</emphasis> &gt; <emphasis remap="bf">MIME-tyypit</emphasis> <emphasis>kfm</emphasis>:n 
ikkunassa.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Mieti mikä on tiedoston tyyppi, jolle uusi liitos halutaan 
tehdä. Oletuksena tyypeissä on viisi päätasoa. <emphasis remap="bf">Application</emphasis> 
sopii tiedostoille, joita käsitellään jollakin tietyllä sovelluksella, 
kuten tar, gzip ja  pdf. <emphasis remap="bf">Audio</emphasis> sopii kaikille 
äänitiedostoille, kuten wave, midi, mod jne. <emphasis remap="bf">Image</emphasis> sopii 
kuville, kuten gif, jpeg tai tiff. <emphasis remap="bf">Text</emphasis> sopii 
tekstitiedostoille, kuten puhdas teksti, html, C- ja Pascal-lähdekoodi, 
tex-dokumentit ja tcl-skriptit. Lopuksi <emphasis remap="bf">Video</emphasis> sopii kaikille 
liikkuville kuville, kuten mpeg. Päätä mihin ryhmään uusi tyyppi 
kuuluu ja siirry sen ryhmän hakemistoon.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Avaa Pohjat-kansio työpöydän kuvakkeen kautta.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Raahaa ja tiputa Mime-tyypin kuvake toiseen ikkunaan ja valitse 
<emphasis>Kopioi</emphasis>.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Näpäytä kopioitua kuvaketta oikealla hiiren näppäimellä ja 
valitse <emphasis remap="bf">Ominaisuudet</emphasis>.
Muokkaa uuden tyypin ominaisuuksia.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Näpäytä <emphasis remap="bf">Sidos</emphasis>-kielekettä. Tällä sivulla voit muuttaa 
viittä kohtaa.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Ylimpään kenttään syötetään tiedostopääte. Jos haluat 
esimerkiksi tehdä uuden tyypin SGML-dokumenteille, syötä <emphasis>*.sgml; 
*.SGML;</emphasis> kenttään. Tämä tarkoittaa, että kaikki .sgml tai .SGML 
päätteiset tiedostot käsitellään uuden tyypin määritysten mukaan. 
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Syötä tyypin kuvaus kenttään <emphasis remap="bf">Kommentti</emphasis>. SGML-esimerkissä se voisi olla "SGML-dokumentti"
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Syötä MIME-tyyppi. Se koostuu hakemistosta (text/ SGML-esimerkissä) ja nimestä, jonka valitset. SGML-esimerkissä voit syöttää 
<emphasis>text/sgml</emphasis>. KDE ilmoittaa, jos jo on olemassa käytäntö 
tyyppisi etuliitteelle.  <emphasis>Kfm</emphasis> WWW-selaajana on myös 
riippuvainen tästä asetuksesta kun haet tämän tyypin dokumenttejä 
verkosta.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Valitse sovellus, jota käytetään tämän tyypin muokkaamiseen 
alasvetovalikosta. SGML-esimerkissä sopiva on esimerkiksi Editor.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Näpäytä kuvaketta valitaksesi kuvakkeen. Kaikki tiedostot, 
joiden pääte vastaa määriteltyä, näkyvät valitulla kuvakkeella 
tiedostohallinnan ikkunassa.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Näpäytä <emphasis remap="bf">Ok</emphasis>-painiketta, jolloin uuden tyypin määrittely 
tallentuu.</para>
</listitem>
</orderedlist>
     </para>

<para>Kokeile uuttaa liitosta avaamalla hakemisto, jossa on määriteltyä 
tyyppiä oleva tiedosto. Näpäytä tiedostoa ja sitä käsittelevän 
ohjelman pitäisi käynnistyä. Jos jotain menee pieleen tai KDE ei enää 
pysty edes käynnistymään, käytä komentotulkkia tekstimoodissa (tai 
<emphasis>kdm</emphasis>:n hätäkomentotulkkitoimintoa) poistaaksesi linkin. Sen 
jälkeen kaiken pitäisi taas toimia.</para>
</sect2>

<sect2 id="omien-pohjien-mrittely">
<title>Omien pohjien määrittely</title>

<para>KDE!pohjien luonti <indexterm remap="idx"><primary>KDE!pohjien luonti</primary></indexterm>
Oletuksena KDE:ssä on viisi oletuspohjaa, joita voit käyttää uusien 
linkkien tekoon työpöydälle. Jos voit kuitenkin tarvita uutta pohjaa. 
Sen teko on helppoa:</para>

<para><orderedlist><listitem>
<para>Kirjaudu sisään pääkäyttäjänä.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Luo tiedosto normaaliin tapaan.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Siirrä tai kopioi se Pohjat-kansioon.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Aina kun haluat käyttää uutta pohjaasi, kopioi se Pohjat-kansiosta työpöydällesi tai hakemistoon, nimeä se uudelleen ja käytä 
sitä. Koska Pohjat-kansion kirjoitusoikeus on vain sinulla, kukaan ei 
voi vahingossa tuhota pohjaa. (Voi myös olla hyvä ajatus estää jopa 
omistajaa kirjoittamasta pohjaa, jota se ei vahingossa tuhoutuisi.)</para>
</listitem>
</orderedlist>
</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="kirjasinhallinnan-kyttminen">
<title>Kirjasinhallinnan käyttäminen</title>

<para>KDE!kirjasinten hallinta <indexterm remap="idx"><primary>KDE!kirjasinten hallinta</primary></indexterm>
KDE!fonttien hallinta <indexterm remap="idx"><primary>KDE!fonttien hallinta</primary></indexterm>
KDE:n kirjasinhallinta huolehtii siitä, että sinulla on käytössä vain 
tarvittavat eikä turhia kirjasimia. Voit päättää  mitä kirjasimia 
haluat käyttää X11:n kirjasinhakemistosta. Voit käynnistää 
kirjasinhallinnan käyttämällä <emphasis remap="bf">sovellusten käynnistäjää</emphasis>. 
Kirjasinhallinta on alivalikossa <emphasis remap="bf">Järjestelmä.</emphasis> Kun käynnistät 
sen, näet vasemmalla listan käytettävissä olevista X11:n kirjasimista 
ja KDE:n käyttämät kirjasimet oikealla puolella. Jos haluat poistaa 
tai lisätä jonkin kirjasimen KDE:n käyttöön, näpäytä sitä ja sen 
jälkeen Lisää- tai Poista-painiketta.</para>

<para>Näet aina esimerkkitekstin valitulla kirjasimella ikkunan alareunassa, 
mutta vielä tarkemmin näet sen muodon <emphasis remap="bf">Kirjasinselain</emphasis> sivulla. 
Voit valita kirjasimen, painon, koon, tyylin ja tulos näkyy 
esimerkkitekstinä omassa ikkunassaan. </para>

<sect2 id="x11-kirjasinlistan-ymmrtminen">
<title>X11-kirjasinlistan ymmärtäminen</title>

<para>Tällä sivulla on "raa'at X11-kirjasimet" tai niiden nimet. KDE:n 
kirjasinhallinta näyttää muilla sivuilla paljon käyttökelpoisemmassa 
muodossa kirjasimet. Tällä sivulla voit vain lukea listaa.</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="roskakorin-kytt">
<title>Roskakorin käyttö</title>

<para>KDE!roskakorin käyttö <indexterm remap="idx"><primary>KDE!roskakorin käyttö</primary></indexterm>
Normaalisti Unixissa poistettu tiedosto on lopullisesti mennyttä. 
KDE:n tiedostohallinnassa voit kuitenkin valita <emphasis remap="bf">Siirrä 
roskakoriin</emphasis> tai <emphasis>Poista</emphasis>, kun haluat päästä tiedostosta 
eroon.  <emphasis remap="bf">Roskakori</emphasis>-kansioon päästään työpöydän kuvakkeen 
kautta. <emphasis remap="bf">Roskakori</emphasis>-kansiosta voit aina pelastaa tiedostot. 
Muista kuitenkin tyhjentää se säännöllisin väliajoin näpäyttämällä 
sitä hiiren oikealla näppäimellä ja valitsemalla <emphasis remap="bf">Tyhjennä 
roskakori</emphasis>. Muuten sinulta voi loppua levytila, koska roskakorissa 
tiedostot vievät edelleen tilaa. Huomaa kuitenkin, että tiedostot menetetään lopullisesti tyhjentämällä <emphasis remap="bf">Roskakori</emphasis> .</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="kden-muokkaaminen-kden-ohjauskeskus">
<title>KDE:n muokkaaminen: KDE:n Ohjauskeskus</title>

<para>KDE!ohjauskeskus <indexterm remap="idx"><primary>KDE!ohjauskeskus</primary></indexterm></para>

<para>KDE:n Ohjauskeskuksen kautta voit muokata mm. työpöydän asetuksia. Se 
käynnistyy <emphasis remap="bf">sovellusten käynnistäjästä</emphasis> valitsemalla <emphasis remap="bf">KDE:n 
Ohjauskeskus</emphasis>. Käynnistymisen jälkeen se näyttää joitakin 
järjestelmän perustietoja.</para>

<sect1 id="typyt">
<title>Työpöytä</title>

<para>Kun KDE käynnistyy ensimmäistä kertaa oletusasetuksin, et 
todennäköisesti pidä kaikista työpöydän asetuksista. Näiden asetusten 
laajennetun listan näet näpäyttämällä <emphasis remap="bf">Työpöydän</emphasis> kohdalla 
plusmerkkiä valintalistassa.</para>

<sect2 id="tausta">
<title>Tausta</title>

<para>Työpöydän tausta on yleensä ensimmäisiä asetuksia, joita halutaan 
muuttaa. Taustoja on kahta tyyppiä: värit ja taustakuvat. Voit valita 
kullekin työpöydälle erikseen taustavärin tai kuvan valitsemalla sen 
ensin <emphasis>Työpöytä</emphasis>-ikkunassa.</para>

<para>Tarkastellaan ensin Värit-ikkunaa. Näet nykyisen värin monitorin 
kuvassa. Värit-ikkunassa on kaksi valintaa: <emphasis remap="bf">Yksi väri</emphasis> ja 
<emphasis remap="bf">Kaksi väriä</emphasis>. Jos valitset yhden värin, taustavärinä on vain 
yksi väri. Kahta väriä käytettäessä voit käyttää kahta 
värivalintapainiketta ja lisäasetuksia. Valintojen vaikutukset näkyvät 
koko ajan monitorin kuvassa. Asetukset-painikkeen kautta pääset 
valitsemaan sekoitetaanko värit ylhäältä alas vai oikealta vasemmalle 
tai käytetäänkö kuviota.</para>

<para>Jos haluat käyttää taustakuvaa, on oikealla sen valintaikkuna. 
Kuvatiedostojen valinta on alasvetovalikko. KDE:n mukana tulee 
joitakin kuvia, mutta voit myös käyttää <emphasis remap="bf">Selaa...</emphasis> -painiketta, 
jonka kautta pääset valitsemaan mitä tahansa sopivia kuvatiedostoja. 
Kuvatiedoston valinnan jälkeen pitää valita miten käsitellään kuvia, 
jotka eivät sovi näytölle täydellisesti (näin käy lähes aina). Jos 
kuva on liian pieni, <emphasis remap="bf">Monistettu</emphasis> on hyvä valinta ja oletus. 
Silloin kuva monistuu riittävän monta kertaa täyttääkseen koko näytön. 
<emphasis remap="bf">Keskitetty</emphasis> sijoittaa kuvan näytön keskelle. Loput näytöstä 
piirretään aikaisemmin valitulla värillä (varmista, että se on 
<emphasis remap="bf">Yksi väri</emphasis>). Viimeinen vaihtoehto, <emphasis remap="bf">Venytetty</emphasis>, 
venyttää kuvaa niin, että se täyttää koko työpöydän.</para>
</sect2>

<sect2 id="vrit">
<title>Värit</title>

<para>Jos taustan muuttaminen ei riittänyt KDE:n ulkonäön muuttamiseen 
sopivaksi, tämän kohdan kautta pitäisi löytyä riittävästi asetuksia. 
Väriteemoista voit valita väriasetusten kokoelmia. Yksittäisten 
käyttöliittymän elementtien värien muuttaminen tarjoaa 
hienosäätömahdollisuuden, jos jokin valmiista väriteemoista ei ole 
aivan sopiva. Työkalun väri -ikkunassa on alasvetovalikko, josta voit 
valita elementin, jonka väri haluat muuttaa. Jos et tiedä elementtien 
nimiä, voit myös näpäyttää niitä esimerkki-ikkunassa. Kun lopulta olet 
löytänyt sopivat asetukset, näpäytä painiketta <emphasis remap="bf">Tallenna 
muutokset</emphasis>. Voit myös säätää teeman kontrastia. Se on erityisen 
kätevä, jos käytät kannettavaa tietokonetta ja ympäristön valaistus 
tekee näytön näkemisen vaikeaksi.</para>
</sect2>

<sect2 id="ruudunsstj">
<title>Ruudunsäästäjä</title>

<para>Useissa vanhemmissa monitoreissa on paha ominaisuus muistaa liian 
pitkään näytöllä ollut kuva. Jonkin suositun ohjelman vakioteksti voi 
olla niin syöpynyt näytölle, että se näkyy aina. Uusissa monitoreissa 
tätä vaaraa ei juuri ole ja graafisessa käyttöliittymässä on hyvin 
vähän koko ajan samassa paikassa olevia elementtejä. Silti kuvan 
syöpymistä kannattaa varoa käyttämällä ruudunsäästäjiä.</para>

<para> 
Näpäytä vasemmalla kohtaa <emphasis remap="bf">Ruudunsäästäjät</emphasis>. Oikealle ilmestyy 
ruudunsäästäjien asetukset, kuten viive. Voit myös suojata salasanalla 
työasemasi siten, että ruudunsäästäjän pysäyttäminen vaatii salasanan. 
Jos käytät salasanaa, varmista, että ruudunsäästäjän odotusaika ei ole 
liian lyhyt! On hyvin ärsyttävää kirjoittaa salasana toistamiseen 
minuutin välein, kun ruudunsäästäjä on käynnistynyt ajatellessasi 
toista projektia. Prioriteetin liukusäätimellä voit säätää kuinka 
paljon CPU-aikaa ruudunsäästäjä saa käyttää. Jos tapanasi on kääntää 
suuria ohjelmia taustalla tai käytät konettasi palvelimena, on parasta 
säätää tämä <emphasis remap="bf">Matala</emphasis>ksi. </para>

<para>Näpäytä seuraavaksi näytönsäästäjälistaa ja valitse niistä mieleisesi. 
Näen sen pienoiskoossa monitorin kuvassa, mutta saat sen myös 
täysruutuun <emphasis remap="bf">Kokeile</emphasis>-painikkeella. Useilla ruudunsäästäjillä 
on lisäasetuksia, joihin pääsee  <emphasis remap="bf">Asetukset</emphasis>-painikkeella.</para>
</sect2>

<sect2 id="tyyli">
<title>Tyyli</title>

<para>Voit vaihtaa KDE:n kontrollien yleisilmettä, jos pidät työpöydästä, 
joka muistuttaa enemmän Windows 95:ttä. Samalla voit myös vaihtaa 
oletuskirjasinta. Jos näytön koko ja käytetty resoluutio ovat 
epätavallisessa suhteessa toisiinsa, kirjasimen koon suurentaminen tai 
pienentäminen voi olla tarpeen.</para>
</sect2>

<sect2 id="otsikkorivi">
<title>Otsikkorivi</title>

<para>Asennuksen jälkeen KDE:n ikkunoissa on ikkunatoimintovalikon painike, 
naulauspainike, itse otsikkopalkki, pienennys-, suurennus- ja 
sulkemispainike Jos et halua kaikkia näitä painikkeita tai haluat 
vaihtaa niiden paikkoja, voit tehdä sen tätä kautta.
<emphasis remap="bf">Painikkeet.</emphasis>. Voit valita haluatko painikkeen otsikkopalkin 
vasemmalla tai oikealla reunalla. Pois tarkoittaa, että kyseistä 
painiketta ei näy lainkaan. <emphasis remap="bf">Varoitus:</emphasis> Jos et tiedä 
vaihtoehtoisia menetelmiä ikkunoiden käsittelyyn <link linkend="ohjeita-ja-vihjeit-pivittisiin-tehtviin">näppäimistöoikopolut</link>, voit joutua vakaviin 
ongelmiin, jos poistat painikkeita!</para>
</sect2>

<sect2 id="ominaisuudet">
<title>Ominaisuudet</title>

<para><variablelist>
<varlistentry>
<term>Ikkunan liikutus</term>
<listitem>
<para>Voit muuttaa miltä ikkuna näyttää sitä 
liikutettaessa.  Läpinäkyvä on nopeampi tapa ja silloin ikkunasta 
piirretään vain ääriviivat. Läpikuultava tarkoittaa, että ikkuna 
piirretään kokonaisuudessaan, kun sitä liikutetaan. </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Ikkunan koonmuutoksessa </term>
<listitem>
<para>voidaan myös valita läpikuultava sekä 
animoinnin nopeus. </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Sijoitustyyli</term>
<listitem>
<para>vaikuttaa uusien ikkunoiden 
paikkaan. Tässä on alasvetovalikossa useita vaihtoehtoja ja niitä on 
paras itse kokeilla on mieltymyksen löytämiseksi. Esimerkiksi 
vuorovaikutteinen tarkoittaa, että uusi ikkuna ei "kiinnity" ennen 
kuin käyttäjä määrää sen paikan ja näpäyttää hiirellä. </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Kohdistustapa</term>
<listitem>
<para>Useasti on kätevää, että ikkuna aktivoituu ilman, 
että sitä klikataan. Jos pidät tästä tyylistä, valitse <emphasis remap="bf">Kohdistus 
seuraa hiirtä</emphasis> ja säädä viiveaika, jonka jälkeen ikkuna 
aktivoituu, kun hiiri on siirtynyt sen päälle.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Suurennustyyli</term>
<listitem>
<para>Haluat ehkä, että ikkunasi suurenevat vain 
pystysuunnassa. Myöhemmin <link linkend="ohjeita-ja-vihjeit-pivittisiin-tehtviin">Näppäimistöoikopolut</link> esitellään miten sama vaikutus saadaan aikaan hiirellä ja näppäimistöllä.</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
 </para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="ni">
<title>Ääni</title>

<para>KDE:n Ohjauskeskuksen kautta voit helposti säätää, mitä ääniä KDE ja 
sen sovellukset tuottavat.</para>

<sect2 id="varoitusni">
<title>Varoitusääni</title>

<para>KDE tuottaa erilaisia varoitusääniä, kun teet virheitä (esim. kopioit 
tiedoston kansioon, johon sinulla ei ole oikeuksia). Et tarvitse 
äänikorttia näihin ääniin.
<variablelist>
<varlistentry>
<term>Äänenvoimakkuus</term>
<listitem>
<para>Asettaa piippauksien äänenvoimakkuuden. Skaala 
on välillä 0&percnt; (ei ääntä) ja 100&percnt; (tämän jälkeen virheiden tekeminen ei 
ole kovin miellyttävää...)</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Korkeus</term>
<listitem>
<para>Säätää äänen korkeutta. Skaala on välillä 0 (ei ääntä) 
ja 2000 Hz.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Kesto</term>
<listitem>
<para>Kertoo KDE:lle kuinka pitkään ääntä soitetaan.</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
 </para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="syttlaitteet">
<title>Syöttölaitteet</title>

<para>Voit käyttää useita syöttölaitteita X Window Systemin kanssa  (ja sen 
kautta KDE:ssä).  
Voit säätää niiden asetuksia tätä kautta:</para>

<sect2 id="nppimist">
<title>Näppäimistö</title>

<para>Voit säätää toistuuko näppäinpainallus, kun pidät näppäintä pohjassa. 
Jos näppäimistön toiminta on epävarmaa, voi kaiuttimen kautta kuuluva 
klik-ääni onnistuneen näppäinpainalluksen jälkeen auttaa 
kirjoittaessa. Tämän klik-äänen voimakkuutta voidaan säätää halutuksi.</para>
</sect2>

<sect2 id="hiiri">
<title>Hiiri</title>

<para>Hiiri on yleisin osoituslaite ja useimmille käyttäjille se on helpoin 
tapa käyttää KDE:tä.</para>

<para> 
<variablelist>
<varlistentry>
<term>Kiihdytys</term>
<listitem>
<para>Asettaa hiiren nopeuden. Mitä suurempi asetus, sitä 
nopeammin hiiri liikkuu ruudulla. </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Raja-arvo</term>
<listitem>
<para>Raja-arvo on etäisyys, jonka hiiren täytyy liikkua 
(lyhyessä ajassa) ennen kuin kiihdytys tapahtuu. 0 estää kiihdytyksen.</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
 
Kokeile näiden säätöjen vaikutusta. Sopivilla arvoilla voit osoittaa 
tarkasti ja silti hiiri liikkuu pitkät matkat nopeasti.</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="paneeli">
<title>Paneeli</title>

<para>Pääset paneelin asetuksiin myös reittiä <emphasis remap="bf">sovellusten 
käynnistäjä</emphasis>  &gt; <emphasis remap="bf">Paneeli &gt; Asetukset</emphasis>. </para>

<sect2 id="paneeli-2">
<title>Paneeli</title>

<para>Ensimmäistä kielekettä näpäyttämällä pääset sivulle, jossa voit kertoa 
KDE:lle missä haluat pitää <emphasis remap="bf">paneelin</emphasis> ja <emphasis remap="bf">työpalkin</emphasis> 
näytöllä. Voit myös säätää niiden kokoa, jos näytöllä tuntuu olevan 
liian vähän tilaa.</para>
</sect2>

<sect2 id="asetukset">
<title>Asetukset</title>

<para>Tällä sivulla voit ottaa valikoiden vinkit käyttöön tai poistaa ne. 
Jos käytät niitä, voit myös säätää miten nopeasti vinkit ilmestyvät 
sen jälkeen, kun hiiri on tullut valikon päälle. Voit myös säätää 
<emphasis remap="bf">paneelin</emphasis> ja tai <emphasis remap="bf">työpalkin</emphasis> piiloutumaan 
automaattisesti, kun hiiri ei ole niiden päällä. Sivun viimeinen 
asetus on kellonajan näyttö 24 tunnin- tai 12 tunnin AM/PM-muodossa.</para>
</sect2>

<sect2 id="typydt">
<title>Työpöydät</title>

<para>Kuten aikaisemmin selvitettiin, useat työpöydät luovat lisää työtilaa 
ja auttavat töiden järjestämisessä. Näpäyttämällä <emphasis remap="bf">Työpöydät</emphasis>-
kielekettä, voit muokata niiden asetuksia. Huomaa kaksi liukusäädintä 
sivun alaosassa. <emphasis remap="bf">Näkyvissä</emphasis>-liukusäätimen avulla voit säätää 
työpöytien määrän ja <emphasis remap="bf">Leveys</emphasis> säätää niiden painikkeiden 
yhteistä leveyttä paneelissa. Ota käyttöön niin monta työpöytää, kuin 
tarvitset. Voin myös muuttaa niiden nimiä sopiviksi esimerkiksi 
työtehtävien mukaan.</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="tietoja">
<title>Tietoja</title>

<para>Täällä ei ole muutettavia asetuksia. Sen sijaan näet tietoja 
käytettävissä olevasta <emphasis remap="bf">muistista</emphasis> ja tietoja 
<emphasis remap="bf">prosessor(e)ista</emphasis>. </para>
</sect1>

<sect1 id="verkko">
<title>Verkko</title>

<para>KDE tarjoaa täyden verkon hallinnan kcc:n kautta, kun se on valmis. </para>

<sect2 id="samban-tila">
<title>Samban tila</title>

<para>Näet tätä kautta tietoja käyttäjistä, jotka ovat yhteydessä Unix-koneeseesi  SMB (Session Message Block) -protokollan avulla. SMB on 
protokolla, jota käyttävät pääasiassa  Windows 3.x/95/98/NT- ja OS/2-koneet tiedostojen jakamisessa.</para>
</sect2>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="ohjeita-ja-vihjeit-pivittisiin-tehtviin">
<title>Ohjeita ja vihjeitä päivittäisiin tehtäviin</title>

<para> 
Lähes kaikki osaavat käyttää KDE:tä ja sen takia sen ohjelmoijat sen 
tekivät. Ei ole mitään ihmeellisiä komentoriviparametrejä ja vain 
poikkeustapauksissa joudut muokkaamaan suoraan asetustiedostoja. On 
kuitenkin joitakin aikaa säästäviä tapoja, joiden opettelu vie hieman 
aikaa, mutta pitemmällä tähtäimellä säästävät sitä todella tärkeisiin 
tehtäviin, kuten tetriksen peluuseen.</para>

<sect1 id="nppimistoikopolut">
<title>Näppäimistöoikopolut</title>

<para> 
KDE!näppäimistön käyttö <indexterm remap="idx"><primary>KDE!näppäimistön käyttö</primary></indexterm>
<variablelist>
<varlistentry>
<term>Alt-Esc tai Control-Esc</term>
<listitem>
<para>Näyttää KDE:n istuntojen hallinnan, 
jonka kautta voit siirtyä toiseen sovellukseen tai kirjautua ulos 
KDE:stä.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Alt-Tab tai Alt-Shift-Tab</term>
<listitem>
<para>Siirryt seuraavaan sovellukseen.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Ctrl-Tab tai Ctrl-Shift-Tab</term>
<listitem>
<para>Siirryt seuraavaan työpöytään</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Alt-F2</term>
<listitem>
<para>Komentorivi</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Alt-F3</term>
<listitem>
<para>Ikkunan toimintovalikko</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Alt-F4</term>
<listitem>
<para>Sulkee nykyisen ikkunan</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Ctrl-F&lsqb;1..8&rsqb;</term>
<listitem>
<para>Siirryt tiettyyn työpöytään</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Ctrl-Alt-Esc</term>
<listitem>
<para>Ikkunan tappaja (jokainen ikkuna, jota näpäytät, 
sulkeutuu) </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Ctrl-Alt-Backspace</term>
<listitem>
<para>Sulkee KDE:n (ilman tallennusta!) Käytä tätä 
viimeisenä keinona </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Ctrl-Alt-Numeronäppäimistön +</term>
<listitem>
<para>Siirtyy seuraavaan näytön 
resoluutioon</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Ctrl-Alt-Numeronäppäimistön -</term>
<listitem>
<para>Siirtyy edelliseen näytön 
resoluutioon</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
 </para>
</sect1>

<sect1 id="hiiren-kytt">
<title>Hiiren käyttö</title>

<para> 
KDE!hiiren käyttö <indexterm remap="idx"><primary>KDE!hiiren käyttö</primary></indexterm>
<variablelist>
<varlistentry>
<term>Klikkaus reunan tai otsikkopalkin päällä</term>
<listitem>
<para><emphasis>Vasen:</emphasis> Aktivoi 
ja nostaa ikkunan, <emphasis>Keskimmäinen:</emphasis> Aktivoi ja laskee ikkunan,  
<emphasis>Oikea:</emphasis> Näyttää ikkunatoimintojen valikon, jos ikkuna on 
aktiivi, muuten aktivoi.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Kaksoisnäpäytys otsikkopalkissa</term>
<listitem>
<para>Suurentaa ikkunan</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Otsikkopalkista raahaaminen</term>
<listitem>
<para>Siirtää ikkunaa</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Vetäminen kulmista tai reunoista</term>
<listitem>
<para>Muuttaa ikkunan kokoa</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Alt-vasen näppäin</term>
<listitem>
<para>Siirtää ikkunaa</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Alt-keskimmäinen näppäin</term>
<listitem>
<para>Nostaa ikkunan</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Alt-oikea näppäin</term>
<listitem>
<para>Muuttaa ikkunan kokoa</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Näpäytys kuvakkeeseen ylhäällä oikealla</term>
<listitem>
<para>Ikkunatoimintojen 
valikko</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Näpäytys naulauspainikkeeseen</term>
<listitem>
<para>Naulaus päälle/pois</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Suurennuspainikkeen näpäyttäminen</term>
<listitem>
<para><emphasis>Vasen:</emphasis> Suurentaa 
ikkunan,  <emphasis>Keskimmäinen:</emphasis> Suurentaa vain pystysuunnassa, 
<emphasis>Oikea:</emphasis>Suurentaa vaakatasossa</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Sulkemisnäppäinen näpäytys</term>
<listitem>
<para>Sulkee ikkunan, ohjelma kysyy 
tallennetaanko työt.</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
 </para>
</sect1>

<sect1 id="ruudunsstjn-aktivointi-viemll-hiiri-nurkkaan">
<title>Ruudunsääsätäjän aktivointi viemällä hiiri nurkkaan</title>

<para>Paneelin ruudun lukitusnäppäimen lisäksi on toinenkin tapa käynnistää 
KDE:n ruudunsäästäjät: Mene ruudunsäästäjän asetuksiin 
(<emphasis remap="bf">sovellusten käynnistäjä &gt; Asetukset &gt; Työpöytä &gt; 
Ruudunsäästäjä</emphasis>) ja näpäytä jotakin esimerkkinäytön kulmaa. 
Ilmestyvässä valikossa on kolme vaihtoehtoa. <emphasis remap="bf">Ohita</emphasis> ei huomioi 
hiiren liikettä kyseisessä nurkassa.  <emphasis remap="bf">Näytönsäästäjä</emphasis> 
käynnistää näytönsäästäjän, kun hiiri on kyseisessä nurkassa pidempään 
kuin 5 sekuntia. <emphasis remap="bf">Lukitse näyttö</emphasis> on kuin edellinen, mutta 
pyytää salasanaa normaaliin näyttöön palaamiseksi.</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="ajanvieteohjelmat">
<title>Ajanvieteohjelmat</title>

<para>KDE!pelit <indexterm remap="idx"><primary>KDE!pelit</primary></indexterm>
Kde-games paketissa on seuraavat ohjelmat.</para>

<para>Varsinaisen KDE:n muodostavissa paketeissa on melko ohjelmavirheitä ja 
ne ovat saatavilla lähdekoodina ja valmiiksi käännettyinä.</para>

<para>Epävakaat versiot muuttuvat päivittäin ja ne ovat saatavilla vain 
lähdekoodina, jolloin ne pitää ensin kääntää. Muista, että ne ovat 
epävakaita eivätkä välttämättä edes käänny. Jos sinulla on ongelmia 
epävakaiden versioiden kanssa, ilmoita niistä ja ongelmat yleensä 
korjataan seuraavaan versioon.</para>

<para><ulink url="ftp://ftp.kde.org/pub/kde/unstable/CVS/snapshots/current/">ftp.kde.org/pub/kde/unstable/CVS/snapshots/current</ulink></para>

<sect1 id="kmines">
<title>Kmines</title>

<para></para>

</sect1>

<sect1 id="kpoker">
<title>Kpoker</title>

<para></para>

</sect1>

<sect1 id="ktetris">
<title>Ktetris</title>

<para></para>

</sect1>
</chapter>

<chapter id="grafiikkaohjelmat">
<title>Grafiikkaohjelmat</title>

<para>KDE!grafiikkaohjelmat <indexterm remap="idx"><primary>KDE!grafiikkaohjelmat</primary></indexterm>
Seuraavat sovellukset ovat kde-graphics-paketissa.</para>

<sect1 id="kfract-fraktaaligeneraattori">
<title>Kfract - Fraktaaligeneraattori</title>

<para></para>

</sect1>

<sect1 id="kview-kuvien-katselu">
<title>Kview - Kuvien katselu</title>

<para><emphasis>Kview on vielä suomentamatta</emphasis></para>

<para>Kview on kuvien katseluohjelma, joka näyttää seuraavia kuvatiedostojen 
formaatteja:
<emphasis>JPEG, GIF, XPM, XBM PNM, BMP, PCX, ILBM, TGA ja EPS</emphasis>.  KView 
tukee raahaamista ja tiputtamista muiden KDE-sovellusten välillä.</para>

<sect2 id="display-manager">
<title>Display Manager</title>

<sect3 id="luetteloikkuna">
<title>Luetteloikkuna</title>

<para>Luettelo kaikista kuvista, jotka olet ladannut Kview:iin. Voit valita 
näytettävät kuvat esimerkiksi komentorivillä: <literal remap="tt">kview</literal> 
<emphasis>$KDEDIR/share/wallpapers/*</emphasis> Tämä avaa kaikki järjestelmään 
asennetut taustakuvat.</para>

<para>Kun Kview on käynnistetty, voit raahata sen luetteloikkunaan kuvia 
tiedostojen hallinnasta. Kaksi muuta keinoa ladata kuvia ovat <literal remap="tt">File Open</literal> painike ja valikosta <literal remap="tt">File -&gt; Open</literal>.</para>

<para>Kun haluat nähdä luetteloikkunassa olevan kuvan, kaksoisnäpäytä sitä 
ja <emphasis>kuvaikkuna</emphasis> aukeaa.</para>
</sect3>
</sect2>

<sect2 id="kuvaikkunat">
<title>Kuvaikkuna(t)</title>

<para>Hiiren oikealla näppäimellä näpäyttämällä kuvaa aukaisee valikon, 
jossa on seuraavat valinnat:</para>

<sect3 id="zoom">
<title>Zoom</title>

<para>Jos haluat katsoa kuvaa suurennettuna tai pienennettynä voit valita 
zoomauskertoimeksi: <emphasis>-50&percnt;, -10&percnt;, +10&percnt;, +50&percnt;</emphasis>.</para>
</sect3>

<sect3 id="rotate">
<title>Rotate</title>

<para>Voit pyörittää tai tehdä kuvasta peilikuvan tällä valinnalla.</para>
</sect3>
</sect2>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="multimediasovellukset">
<title>Multimediasovellukset</title>

<para>KDE!ääni <indexterm remap="idx"><primary>KDE!ääni</primary></indexterm>
KDE!multimedia <indexterm remap="idx"><primary>KDE!multimedia</primary></indexterm>
Kde-multimedia-paketissa on seuraavat sovellukset:</para>

<sect1 id="kmix-nimikseri">
<title>Kmix - Äänimikseri</title>

<para></para>

</sect1>

<sect1 id="kmedia-mediasoitin">
<title>Kmedia - Mediasoitin</title>

<para></para>

</sect1>
</chapter>

<chapter id="verkkosovellukset">
<title>Verkkosovellukset</title>

<para>Kdenetwork-paketissa on seuraavat sovellukset:</para>

<sect1 id="kmail-shkpostiohjelma">
<title>Kmail - Sähköpostiohjelma</title>

<para></para>

</sect1>

<sect1 id="knu-verkkotykalut">
<title>Knu - Verkkotyökalut</title>

<para></para>

</sect1>

<sect1 id="krn-uutistenlukija">
<title>Krn - Uutistenlukija</title>

<para></para>

</sect1>
</chapter>

<chapter id="tykaluohjelmat">
<title>Työkaluohjelmat</title>

<para>Kdeutilities-paketissa on seuraavat sovellukset:</para>
</chapter>

<chapter id="usein-kysyttj-kysymyksi-kdest">
<title>Usein kysyttäjä kysymyksiä KDE:stä</title>

<para>Joitakin kysymyksiä kysytään toistuvasti KDE:n postituslistoilla. 
Jotta ne eivät kuormittuisi turhaan ja niiden lukeminen olisi 
miellyttävämpää, käsittelemme yleisimpiä kysymyksiä tässä. Lue siis 
seuraavat ja vältä näiden kysymysten esittämistä listoilla.</para>

<sect1 id="mist-nimi-kde-tulee">
<title>Mistä nimi  KDE tulee?</title>

<para> 
KDE on lyhenne sanoista  <emphasis>"K Desktop Environment",</emphasis> joka on 
tarkoitettu koostuvaksi kokoelmasta työkaluja, ikkunamanagerista, 
tiedostojen hallinnasta ja näiden yhteiskäyttöön tarvittavista 
työkaluista. Se tehtiin, jotta Unixin käyttö olisi helpompaa.</para>
</sect1>

<sect1 id="en-saa-knnetty-pakettia-xxx-">
<title>En saa käännettyä pakettia xxx </title>

<para>Varmista aina, että sinulla on uusimmat versiot KDE:n kirjastoista. 
Varsinkin unstable-hakemistossa olevat sovellukset ovat jatkuvasti 
muuttuvia ja ne voivat käyttää uudempia kirjastoja kuin varsinaisen 
KDE:n mukana seuraa. Toinen saman tyyppinen ongelma on hyvin vanha 
versio ohjelmasta, joka ei toimi nykyisten kirjastojen kanssa. 
Tarkista siis tiedostojen päiväykset.</para>
</sect1>

<sect1 id="muita-avun-lhteit">
<title>Muita avun lähteitä</title>

<para> 
Löydät ajantasaiset tiedot osoitteesta  <ulink url="http://www.kde.org"> http://www.kde.org, KDE:n WWW- palvelin</ulink>. Voit myös liittyä postituslistoille.</para>

<para>Lähetä sähköposti aihe-rivillä (subject) teksti <emphasis>subscribe</emphasis> 
<emphasis remap="bf">oma sähköpostiosoitteesi</emphasis>, jos haluat liittyä listalle:</para>

<para>KDE:n yleinen postituslista, <ulink url="mailto:kde-request@kde.org">kde-request@kde.org</ulink> </para>

<para>KDE:n kehittäjien lista, <ulink url="mailto:kde-devel- request@kde.org">kde-devel-request@kde.org</ulink> </para>

<para>KDE:n ulkonäkö ja tuntuma -lista, <ulink url="mailto:kde-look-request@kde.org">kde-look-request@kde.org</ulink> </para>

<para>KDE-julkistukset, <ulink url="mailto:kde-announce-request@kde.org">kde-announce-request@kde.org</ulink> </para>

<para>KDE:n lisensointikysymykset, <ulink url="mailto:kde-licensing-request@kde.org">kde-licensing-request@kde.org</ulink> </para>

<para>KDE-käyttäjien lista, <ulink url="mailto:kde-user-request@kde.org">kde-user-request@kde.org</ulink> </para>

<para>KDE:n dokumentoijien lista, <ulink url="mailto:kde-doc- request@kde.org">kde-doc-request@kde.org</ulink> </para>
</sect1>

<sect1 id="kden-dokumentointiryhm">
<title>KDE:n dokumentointiryhmä</title>

<para> 
<variablelist>
<varlistentry>
<term>Andreas Buschka</term>
<listitem>
<para>Suurimmaksi osaksi vastuussa tästä.
<ulink url="mailto:andi@circe.tops.net">E-Mail: andi@circe.tops.net</ulink> </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Robert D. Williams</term>
<listitem>
<para>Teki ensimmäisen version ja nykyisin koordinaattori..
<ulink url="mailto:rwilliam@kde.org">E-mail: rwilliam@kde.org</ulink></para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Poul Gerhard</term>
<listitem>
<para>Korjauksia ja muutoksia</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>John Waalkes</term>
<listitem>
<para>Korjauksia ja muutoksia</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Vernon Wells</term>
<listitem>
<para>Korjauksia ja muutoksia</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Kay Lutz</term>
<listitem>
<para>Korjauksia ja muutoksia</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Stephan Kulow</term>
<listitem>
<para>Ammattimainen asentajamme... 
<ulink url="mailto:coolo@kde.org">E-Mail: coolo@kde.org</ulink> </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>French Translation</term>
<listitem>
<para>John B. Perr  
<ulink url="mailto:jperro@mail.change-espace.fr">E-Mail: jperro@mail.change-espace.fr</ulink> </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>German Translation</term>
<listitem>
<para>Oliver Hensel 
<ulink url="mailto:Oliver.Hensel@gmx.net">E-Mail: Oliver.Hensel@gmx.net</ulink></para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Itailian Translation</term>
<listitem>
<para>Antonio Esposito 
<ulink url="mailto:antonio.esposito@star1.change-espace.fr">E-Mail: antonio.esposito@star1.change-espace.fr</ulink> </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Polish Translation</term>
<listitem>
<para>Piotr Roszatycki 
<ulink url="mailto:dexter@fnet.com.pl">E-Mail: dexter@fnet.com.pl</ulink>   </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Protuguese Translation</term>
<listitem>
<para>Goncalo Valverde 
<ulink url="mailto:grumbler@esoterica.pt">E-Mail: grumbler@esoterica.pt</ulink> </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Spanish Translation</term>
<listitem>
<para>Gustavo Cavazos 
<ulink url="mailto:gcavazos@yahoo.com">E-Mail: gcavazos@yahoo.com</ulink></para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Russian Translation</term>
<listitem>
<para>Sergey Orlovsky 
<ulink url="mailto:cyberian@cyberia.math.nsc.ru">E-Mail: cyberian@cyberia.math.nsc.ru</ulink></para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
</para>
</sect1>

<sect1 id="we-still-need-people-">
<title>We still need people! </title>

<para> 
KDE is a huge project, and every KDE supporter has already realized 
that. All  
of us are trying very hard to create a user interface that is easy to 
use and  
maybe also has the potential to make UNIX ready for the desktop PC. 
You  
have the chance to participate in this project too, and we would be 
thankful  
if you did. Developers and interested users communicate via several 
mailing lists  
described in <xref linkend="muita-avun-lhteit">. If you would like to help, 
please do so! We are still looking for helpers in the following  
departments: </para>

<para><itemizedlist>
<listitem>
<para>Development (Libraries and Applications) 
 </para>
</listitem>
<listitem>
<para>Documentation 
 </para>
</listitem>
<listitem>
<para>Graphics 
 </para>
</listitem>
<listitem>
<para>Beta-Testing 
 </para>
</listitem>
<listitem>
<para>and everywhere else, too :-) </para>
</listitem>
</itemizedlist>
 </para>
</sect1>

<sect1 id="legal-notices-">
<title>Legal notices </title>

<para> 
This book may be freely published under the terms of the <link linkend="gnu-general-public-license">GNU General Public License (GPL)</link> and contains copyrighted material 
from Andreas Buschka, Gerhard  
Poul and Robert David Williams. All trademarks and branded names 
mentioned are 
properties of their legal owners. </para>
</sect1>

<sect1 id="sources-of-information-used-during-the-creat">
<title>Sources of information used during the creation of this book </title>

<para> 
During the creation of this documentation, the authors used the 
following  
sources for information: 
<itemizedlist>
<listitem>
<para>The KDE Mailing lists </para>
</listitem>
<listitem>
<para>Various README and HTML help files that came with the KDE 
components </para>
</listitem>
<listitem>
<para>ksgml2html for creating the web version of this document</para>
</listitem>
</itemizedlist>
 </para>
</sect1>

<sect1 id="greetings">
<title>Greetings</title>

<para> 
<emphasis remap="bf">Andreas Buschka:</emphasis> </para>

<para> 
<emphasis>For keeping my working morale up:</emphasis> 
Robert David Williams </para>

<para> 
<emphasis>For musical support during the work:</emphasis> 
Madonna (and the Evita Soundtrack) 
Enigma (and "MCMXC", "The Cross Of Changes" and "Le Roi Est Mort, Vive 
Le  
Roi!") 
The Verve (and "Bittersweet Symphony") 
Sabrina Setlur (and "Die neue S-Klasse") </para>

<para> 
<emphasis>No thanks to:</emphasis> 
A famous software company, located in Redmond, USA 
Severin "stop this boring stuff and get playing volley ball" 
L. 
Stefan "you do not seriously believe they will take this s..." 
L. </para>
</sect1>

<sect1 id="gnu-general-public-license">
<title>GNU General Public License</title>

<para> 
The following is a copy of the GNU general public license, version 2. 
If you  
do not know what it is good for, here a short synopsis: </para>

<para> 
KDE and the results of the KDP project team's work are meant to be 
available  
to the public, for the benefit of everyone. But making it PD or 
Freeware 
would not protect the work in the necessary way. Nobody would prevent  
commercial software companies from abusing our work to speed up their 
own  
development process. This is why the GPL is KDE's choice. </para>

<para> 
<screen> 
              GNU GENERAL PUBLIC LICENSE 
                 Version 2, June 1991 
 
 Copyright (C) 1989, 1991 Free Software Foundation, Inc. 
                          675 Mass Ave., Cambridge, MA 02139, USA 
 Everyone is permitted to copy and distribute verbatim copies 
 of this license document, but changing it is not allowed. 
 
                   Preamble 
 
  The licenses for most software are designed to take away your 
freedom to share and change it.  By contrast, the GNU General Public 
License is intended to guarantee your freedom to share and change free 
software--to make sure the software is free for all its users.  This 
General Public License applies to most of the Free Software 
Foundation's software and to any other program whose authors commit to 
using it.  (Some other Free Software Foundation software is covered by 
the GNU Library General Public License instead.)  You can apply it to 
your programs, too. 
 
  When we speak of free software, we are referring to freedom, not 
price.  Our General Public Licenses are designed to make sure that you 
have the freedom to distribute copies of free software (and charge for 
this service if you wish), that you receive source code or can get it 
if you want it, that you can change the software or use pieces of it 
in new free programs; and that you know you can do these things. 
 
  To protect your rights, we need to make restrictions that forbid 
anyone to deny you these rights or to ask you to surrender the rights. 
These restrictions translate to certain responsibilities for you if 
you 
distribute copies of the software, or if you modify it. 
 
  For example, if you distribute copies of such a program, whether 
gratis or for a fee, you must give the recipients all the rights that 
you have.  You must make sure that they, too, receive or can get the 
source code.  And you must show them these terms so they know their 
rights. 
 
  We protect your rights with two steps: (1) copyright the software, 
and 
(2) offer you this license which gives you legal permission to copy, 
distribute and/or modify the software. 
 
  Also, for each author's protection and ours, we want to make certain 
that everyone understands that there is no warranty for this free 
software.  If the software is modified by someone else and passed on, 
we 
want its recipients to know that what they have is not the original, 
so 
that any problems introduced by others will not reflect on the 
original 
authors' reputations. 
 
  Finally, any free program is threatened constantly by software 
patents.  We wish to avoid the danger that redistributors of a free 
program will individually obtain patent licenses, in effect making the 
program proprietary.  To prevent this, we have made it clear that any 
patent must be licensed for everyone's free use or not licensed at 
all. 
 
  The precise terms and conditions for copying, distribution and 
modification follow. 
  
              GNU GENERAL PUBLIC LICENSE 
   TERMS AND CONDITIONS FOR COPYING, DISTRIBUTION AND MODIFICATION 
 
  0. This License applies to any program or other work which contains 
a notice placed by the copyright holder saying it may be distributed 
under the terms of this General Public License.  The "Program", below, 
refers to any such program or work, and a "work based on the Program" 
means either the Program or any derivative work under copyright law: 
that is to say, a work containing the Program or a portion of it, 
either verbatim or with modifications and/or translated into another 
language.  (Hereinafter, translation is included without limitation in 
the term "modification".)  Each licensee is addressed as "you". 
 
Activities other than copying, distribution and modification are not 
covered by this License; they are outside its scope.  The act of 
running the Program is not restricted, and the output from the Program 
is covered only if its contents constitute a work based on the 
Program (independent of having been made by running the Program). 
Whether that is true depends on what the Program does. 
 
  1. You may copy and distribute verbatim copies of the Program's 
source code as you receive it, in any medium, provided that you 
conspicuously and appropriately publish on each copy an appropriate 
copyright notice and disclaimer of warranty; keep intact all the 
notices that refer to this License and to the absence of any warranty; 
and give any other recipients of the Program a copy of this License 
along with the Program. 
 
You may charge a fee for the physical act of transferring a copy, and 
you may at your option offer warranty protection in exchange for a 
fee. 
 
  2. You may modify your copy or copies of the Program or any portion 
of it, thus forming a work based on the Program, and copy and 
distribute such modifications or work under the terms of Section 1 
above, provided that you also meet all of these conditions: 
 
    a) You must cause the modified files to carry prominent notices 
    stating that you changed the files and the date of any change. 
 
    b) You must cause any work that you distribute or publish, that in 
    whole or in part contains or is derived from the Program or any 
    part thereof, to be licensed as a whole at no charge to all third 
    parties under the terms of this License. 
 
    c) If the modified program normally reads commands interactively 
    when run, you must cause it, when started running for such 
    interactive use in the most ordinary way, to print or display an 
    announcement including an appropriate copyright notice and a 
    notice that there is no warranty (or else, saying that you provide 
    a warranty) and that users may redistribute the program under 
    these conditions, and telling the user how to view a copy of this 
    License.  (Exception: if the Program itself is interactive but 
    does not normally print such an announcement, your work based on 
    the Program is not required to print an announcement.) 
  
These requirements apply to the modified work as a whole.  If 
identifiable sections of that work are not derived from the Program, 
and can be reasonably considered independent and separate works in 
themselves, then this License, and its terms, do not apply to those 
sections when you distribute them as separate works.  But when you 
distribute the same sections as part of a whole which is a work based 
on the Program, the distribution of the whole must be on the terms of 
this License, whose permissions for other licensees extend to the 
entire whole, and thus to each and every part regardless of who wrote 
it. 
 
Thus, it is not the intent of this section to claim rights or contest 
your rights to work written entirely by you; rather, the intent is to 
exercise the right to control the distribution of derivative or 
collective works based on the Program. 
 
In addition, mere aggregation of another work not based on the Program 
with the Program (or with a work based on the Program) on a volume of 
a storage or distribution medium does not bring the other work under 
the scope of this License. 
 
  3. You may copy and distribute the Program (or a work based on it, 
under Section 2) in object code or executable form under the terms of 
Sections 1 and 2 above provided that you also do one of the following: 
 
    a) Accompany it with the complete corresponding machine-readable 
    source code, which must be distributed under the terms of Sections 
    1 and 2 above on a medium customarily used for software 
interchange; or, 
 
    b) Accompany it with a written offer, valid for at least three 
    years, to give any third party, for a charge no more than your 
    cost of physically performing source distribution, a complete 
    machine-readable copy of the corresponding source code, to be 
    distributed under the terms of Sections 1 and 2 above on a medium 
    customarily used for software interchange; or, 
 
    c) Accompany it with the information you received as to the offer 
    to distribute corresponding source code.  (This alternative is 
    allowed only for noncommercial distribution and only if you 
    received the program in object code or executable form with such 
    an offer, in accord with Subsection b above.) 
 
The source code for a work means the preferred form of the work for 
making modifications to it.  For an executable work, complete source 
code means all the source code for all modules it contains, plus any 
associated interface definition files, plus the scripts used to 
control compilation and installation of the executable.  However, as a 
special exception, the source code distributed need not include 
anything that is normally distributed (in either source or binary 
form) with the major components (compiler, kernel, and so on) of the 
operating system on which the executable runs, unless that component 
itself accompanies the executable. 
 
If distribution of executable or object code is made by offering 
access to copy from a designated place, then offering equivalent 
access to copy the source code from the same place counts as 
distribution of the source code, even though third parties are not 
compelled to copy the source along with the object code. 
  
  4. You may not copy, modify, sublicense, or distribute the Program 
except as expressly provided under this License.  Any attempt 
otherwise to copy, modify, sublicense or distribute the Program is 
void, and will automatically terminate your rights under this License. 
However, parties who have received copies, or rights, from you under 
this License will not have their licenses terminated so long as such 
parties remain in full compliance. 
 
  5. You are not required to accept this License, since you have not 
signed it.  However, nothing else grants you permission to modify or 
distribute the Program or its derivative works.  These actions are 
prohibited by law if you do not accept this License.  Therefore, by 
modifying or distributing the Program (or any work based on the 
Program), you indicate your acceptance of this License to do so, and 
all its terms and conditions for copying, distributing or modifying 
the Program or works based on it. 
 
  6. Each time you redistribute the Program (or any work based on the 
Program), the recipient automatically receives a license from the 
original licensor to copy, distribute or modify the Program subject to 
these terms and conditions.  You may not impose any further 
restrictions on the recipients' exercise of the rights granted herein. 
You are not responsible for enforcing compliance by third parties to 
this License. 
 
  7. If, as a consequence of a court judgment or allegation of patent 
infringement or for any other reason (not limited to patent issues), 
conditions are imposed on you (whether by court order, agreement or 
otherwise) that contradict the conditions of this License, they do not 
excuse you from the conditions of this License.  If you cannot 
distribute so as to satisfy simultaneously your obligations under this 
License and any other pertinent obligations, then as a consequence you 
may not distribute the Program at all.  For example, if a patent 
license would not permit royalty-free redistribution of the Program by 
all those who receive copies directly or indirectly through you, then 
the only way you could satisfy both it and this License would be to 
refrain entirely from distribution of the Program. 
 
If any portion of this section is held invalid or unenforceable under 
any particular circumstance, the balance of the section is intended to 
apply and the section as a whole is intended to apply in other 
circumstances. 
 
It is not the purpose of this section to induce you to infringe any 
patents or other property right claims or to contest validity of any 
such claims; this section has the sole purpose of protecting the 
integrity of the free software distribution system, which is 
implemented by public license practices.  Many people have made 
generous contributions to the wide range of software distributed 
through that system in reliance on consistent application of that 
system; it is up to the author/donor to decide if he or she is willing 
to distribute software through any other system and a licensee cannot 
impose that choice. 
 
This section is intended to make thoroughly clear what is believed to 
be a consequence of the rest of this License. 
  
  8. If the distribution and/or use of the Program is restricted in 
certain countries either by patents or by copyrighted interfaces, the 
original copyright holder who places the Program under this License 
may add an explicit geographical distribution limitation excluding 
those countries, so that distribution is permitted only in or among 
countries not thus excluded.  In such case, this License incorporates 
the limitation as if written in the body of this License. 
 
  9. The Free Software Foundation may publish revised and/or new 
versions 
of the General Public License from time to time.  Such new versions 
will 
be similar in spirit to the present version, but may differ in detail 
to 
address new problems or concerns. 
 
Each version is given a distinguishing version number.  If the Program 
specifies a version number of this License which applies to it and 
"any 
later version", you have the option of following the terms and 
conditions 
either of that version or of any later version published by the Free 
Software Foundation.  If the Program does not specify a version number 
of 
this License, you may choose any version ever published by the Free 
Software 
Foundation. 
 
  10. If you wish to incorporate parts of the Program into other free 
programs whose distribution conditions are different, write to the 
author 
to ask for permission.  For software which is copyrighted by the Free 
Software Foundation, write to the Free Software Foundation; we 
sometimes 
make exceptions for this.  Our decision will be guided by the two 
goals 
of preserving the free status of all derivatives of our free software 
and 
of promoting the sharing and reuse of software generally. 
 
                   NO WARRANTY 
 
  11. BECAUSE THE PROGRAM IS LICENSED FREE OF CHARGE, THERE IS NO 
WARRANTY 
FOR THE PROGRAM, TO THE EXTENT PERMITTED BY APPLICABLE LAW.  EXCEPT 
WHEN 
OTHERWISE STATED IN WRITING THE COPYRIGHT HOLDERS AND/OR OTHER PARTIES 
PROVIDE THE PROGRAM "AS IS" WITHOUT WARRANTY OF ANY KIND, EITHER 
EXPRESSED 
OR IMPLIED, INCLUDING, BUT NOT LIMITED TO, THE IMPLIED WARRANTIES OF 
MERCHANTABILITY AND FITNESS FOR A PARTICULAR PURPOSE.  THE ENTIRE RISK 
AS 
TO THE QUALITY AND PERFORMANCE OF THE PROGRAM IS WITH YOU.  SHOULD THE 
PROGRAM PROVE DEFECTIVE, YOU ASSUME THE COST OF ALL NECESSARY 
SERVICING, 
REPAIR OR CORRECTION. 
 
  12. IN NO EVENT UNLESS REQUIRED BY APPLICABLE LAW OR AGREED TO IN 
WRITING 
WILL ANY COPYRIGHT HOLDER, OR ANY OTHER PARTY WHO MAY MODIFY AND/OR 
REDISTRIBUTE THE PROGRAM AS PERMITTED ABOVE, BE LIABLE TO YOU FOR 
DAMAGES, 
INCLUDING ANY GENERAL, SPECIAL, INCIDENTAL OR CONSEQUENTIAL DAMAGES 
ARISING 
OUT OF THE USE OR INABILITY TO USE THE PROGRAM (INCLUDING BUT NOT 
LIMITED 
TO LOSS OF DATA OR DATA BEING RENDERED INACCURATE OR LOSSES SUSTAINED 
BY 
YOU OR THIRD PARTIES OR A FAILURE OF THE PROGRAM TO OPERATE WITH ANY 
OTHER 
PROGRAMS), EVEN IF SUCH HOLDER OR OTHER PARTY HAS BEEN ADVISED OF THE 
POSSIBILITY OF SUCH DAMAGES. 
 
               END OF TERMS AND CONDITIONS 
  
     Appendix: How to Apply These Terms to Your New Programs 
 
  If you develop a new program, and you want it to be of the greatest 
possible use to the public, the best way to achieve this is to make it 
free software which everyone can redistribute and change under these 
terms. 
 
  To do so, attach the following notices to the program.  It is safest 
to attach them to the start of each source file to most effectively 
convey the exclusion of warranty; and each file should have at least 
the "copyright" line and a pointer to where the full notice is found. 
 
    &lt;one line to give the program's name and a brief idea of what it 
does.&gt; 
    Copyright (C) 19yy  &lt;name of author&gt; 
 
    This program is free software; you can redistribute it and/or 
modify 
    it under the terms of the GNU General Public License as published 
by 
    the Free Software Foundation; either version 2 of the License, or 
    (at your option) any later version. 
 
    This program is distributed in the hope that it will be useful, 
    but WITHOUT ANY WARRANTY; without even the implied warranty of 
    MERCHANTABILITY or FITNESS FOR A PARTICULAR PURPOSE.  See the 
    GNU General Public License for more details. 
 
    You should have received a copy of the GNU General Public License 
    along with this program; if not, write to the Free Software 
    Foundation, Inc., 675 Mass Ave., Cambridge, MA 02139, USA. 
 
Also add information on how to contact you by electronic and paper 
mail. 
 
If the program is interactive, make it output a short notice like this 
when it starts in an interactive mode: 
 
    Gnomovision version 69, Copyright (C) 19yy name of author 
    Gnomovision comes with ABSOLUTELY NO WARRANTY; for details type 
`show w'. 
    This is free software, and you are welcome to redistribute it 
    under certain conditions; type `show c' for details. 
 
The hypothetical commands `show w' and `show c' should show the 
appropriate 
parts of the General Public License.  Of course, the commands you use 
may 
be called something other than `show w' and `show c'; they could even 
be 
mouse-clicks or menu items--whatever suits your program. 
 
You should also get your employer (if you work as a programmer) or 
your 
school, if any, to sign a "copyright disclaimer" for the program, if 
necessary.  Here is a sample; alter the names: 
 
  Yoyodyne, Inc., hereby disclaims all copyright interest in the 
program 
  `Gnomovision' (which makes passes at compilers) written by James 
Hacker. 
 
  &lt;signature of Ty Coon&gt;, 1 April 1989 
  Ty Coon, President of Vice 
 
This General Public License does not permit incorporating your program 
into 
proprietary programs.  If your program is a subroutine library, you 
may 
consider it more useful to permit linking proprietary applications 
with the 
library.  If this is what you want to do, use the GNU Library General 
Public License instead of this License. 
</screen>
 </para>

<para>--&gt;</para>
</sect1>
</chapter>
<![ %addindex; [ &docindex; ]]>
</book>
<!--
Local Variables:
mode: sgml
sgml-omittag: nil
sgml-shorttag: t
sgml-general-insert-case: lower
End:
-->
