<!DOCTYPE book PUBLIC "-//KDE//DTD DocBook V3.1-Based Variant V1.0//EN">
<book lang="ro">
<bookinfo>
<title>Manualul utilizatorului KDE</title>
<authorgroup>
<author>
<firstname>Echipa</firstname>
<surname>KDE</surname> 
</author>
</authorgroup>
<date>versiunea 1.1, 24 Februarie 1999</date>
<releaseinfo><!-- information about this particular version --></releaseinfo>
<revhistory>
<revision>
<revnumber></revnumber>
<date></date>
</revision>
</revhistory>
<abstract>
<para>Acesta este manualul utilizatorului KDE, o documentație completă a acestui mediu, cu
accentul pus pe latura sa funcțională. Aspectele legate de programare vor fi prezentate într-o
lucrare separată ce va apare în curînd. Mediul Grafic K este alcătuit dintr-o colecție de
utilitare care fac lucrul sub UNIX mai ușor și mai plăcut.</para>
<para>Manualul utilizatorului</para><!-- Merge this with the previous paragraph; it comes from <META NAME="description" CONTENT="..."> --></abstract>
<keywordset>
<keyword>KDE</keyword>
<keyword>user</keyword>
<keyword>guide</keyword>
</keywordset>
</bookinfo>

<chapter id="AboutThisPreview">
<title>Despre această versiune</title>

<para> 
Bine ați venit! Acesta este manualul utilizatorului KDE. Deși nu este întru totul complet și cu
multă informație ce va trebui rescrisă odată cu lansarea versiunii finale a KDE, sperăm ca manualul
de față să vă fie suficient de util, pentru a răspunde întrebărilor pe care le-ați putea avea ca
utilizator începător al KDE.</para>

<sect1 id="manualstate">
<title>Stadiul acestui manual</title>

<para>Aceast manual include atît o introducere exhaustivă cît și un ghid de instalare al KDE, o
descriere a interfeței grafice, trei exemple practice de utilizare a KDE și o descriere a modului
de personalizare a interfeței grafice. De asemenea, este inclusă și o secțiune de sfaturi utile.
</para>
</sect1>

<sect1 id="WhatisMissing">
<title>Ce lipsește</title>

<para>Părțile din manual care descriu detaliat comenzile de bază ale KDE (deci nu partea
introductivă) sînt depășite și vor fi rescrise complet. De asemenea, secțiunea de sfaturi utile va
trebui dezvoltată.</para>
</sect1>

<sect1 id="WhatIUrgentlyNeed">
<title>De ce este nevoie urgent</title>

<para> 
Ar fi foarte bine dacă cineva ar urmări constanța exprimării folosite (de exemplu, dacă s-a
folosit în vreun loc "X-Windows",  iar în altul "Sistemul X-Window"). Dacă cineva se oferă
voluntar să scrie un capitol încă inexistent sau să contribuie la îmbunătățirea și dezvoltarea
materialului existent, își va avea fotografia pe biroul meu, într-o ramă aurită...</para>

<para>Deși această carte este utilă pentru începători, se simte nevoia unei documentații mult mai
aprofundate pentru aplicațiile specifice KDE. Cine dorește să-și aducă contribuția, să ne
contacteze imediat.</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="Introduction">
<title>Introducere</title>

<para><emphasis>"640kB ar trebui să fie de ajuns pentru toată lumea"</emphasis>
(Președintele unei mari companii de software, la începutul anilor '80...) </para>

<para> 
Încă de la începutul dezvoltării UNIX-ului, a existat o mare problemă: existau nuclee (kernel-uri)
stabile și aplicații bune și puternice. Din nefericire, puțini oameni puteau folosi UNIX, fiindcă
era destinat acelor studenți și profesioniști care studiaseră sistemul timp îndelungat. De exemplu,
metoda standard de a citi anunțurile din grupurile de știri USENET era
<screen>find /var/spool/news -name '[0-9]*' -exec cat {} \;|more
</screen>
</para>

<para>Această problemă a fost rezolvată. Astăzi sînt multe interfețe utilizator prietenoase precum
<emphasis>tin</emphasis> și <emphasis>knews</emphasis>, care oferă interfețe grafice (GUI)
intuitive și ușor de utilizat. Din păcate, acestor interfețe le lipsește un aspect unitar,
standard. Bibliotecile comerciale pentru programatori, precum <emphasis>Motif</emphasis>, au părut
să fie o soluție la această problemă, dar s-au dovedit a fi mult prea scumpe și lente.</para>

<para>De asemenea, configurarea programelor este de multe ori dificilă. Deși compilarea se face
cu <screen>./configure && make && make install
</screen>
</para>

<para>doar puține programe pot fi configurate folosind meniuri și scripturi. În multe cazuri,
trebuie să editați manual fișierele de configurare. Se întîmplă adesea ca o virgulă prost pusă să
compromită totul, forțîndu-vă să luați totul de la început. Aceeași muncă vă așteaptă ori de cîte
ori doriți să schimbați setările sau să reconfigurați o aplicație.</para>

<para>Toate acestea  contribuie la faptul că Linux-ul și alte variante de UNIX nu sînt utilizate
pe o scară mult mai largă. În același timp totuși, mulți utilizatori nu sînt mulțumiți de sistemul
de operare pe care îl folosesc, în principal datorită instabilității și a performanței pe care
acel sistem le oferă. Altora, le repugnă faptul de a cumpăra un nou calculator de fiecare dată
cînd este lansată o nouă versiune a programului favorit din cauză că acesta solicită mai multă
memorie RAM și mai mult spațiu pe hard-disk. De cele mai multe ori acea versiune nouă oferă
facilități pe care doar puțini le folosesc cu adevărat.</para>

<para><emphasis>KDE este diferit.</emphasis> Deși noi nu dorim să înlocuim interfața UNIX standard,
oferim un mijloc de a face utilizarea UNIX-ului mai facilă. Încercăm astfel să determinăm pe tot
mai mulți oameni să folosească UNIX. Vom face lucrurile simple, ușor de realizat, iar cele complexe
- posibile. În același timp, va fi oferită o interfață unitară în locul aspectului eterogen și
confuz, dat de zecile de interfețe grafice ale aplicațiilor existente.</para>

<sect1 id="WhatKDECanDoForYou">
<title>Ce poate KDE să facă pentru dumneavoastră</title>

<para>Am proiectat mediul KDE în special pentru începătorii în lucrul cu UNIX. Oricum, oferim
destul și pentru utilizatorii experimentați.</para>

<para><itemizedlist>
<listitem>
<para><emphasis remap="bf">Sînteți nou în lucrul cu UNIX.</emphasis> Nici nu încercați să folosiți
altceva, pentru că sînteți exact persoana la care ne-am gîndit cînd am creat acest mediu grafic.
KDE vă oferă:
<itemizedlist>
<listitem>
<para>Un mediu grafic atractiv și ușor de utilizat</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Un manager de fișiere puternic și ușor de folosit</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Posibilitatea de configurare simplă și centralizată a sistemului</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Un sistem de ajutor care vă va fi de folos în orice situație</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</listitem>
<listitem>
<para><emphasis remap="bf">Sînteți utilizator experimentat de UNIX.</emphasis> În acest caz vă
veți bucura de noile facilități ale KDE-ului:
<itemizedlist>
<listitem>
<para>Un manager de ferestre performant, comod în utilizare și rapid</para>
</listitem>
<listitem>
<para>O interfață unitară pentru toate aplicațiile dumneavoastră. Nu va mai trebui să ghiciți ce
rezultat are un clic dreapta sau clic stînga.</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Un emulator de terminal nepretențios, care nu va consuma toată memoria atunci cînd deschideți
simultan mai multe instanțe ale sale.</para>
</listitem>
<listitem>
<para>O interfață grafică elegantă care vă va face prietenii invidioși...</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</sect1>

<sect1 id="BackgroundofKDE">
<title>Istoria KDE</title>

<para>În octombrie 1996, programatorul german de Lyx, Matthias Ettrich, a inițiat proiectul KDE
printr-un anunț în USENET. La scurt timp, alți cîțiva programatori s-au alăturat lui, primele
proiecte și programe prinzînd contur. După un an, managerele de fișiere și de ferestre, emulatorul
de terminal, sistemul de ajutor și componenta de configurare a afișajului au fost lansate în
versiunile Alpha și Beta, dovedindu-se suficient de stabile.</para>

<para>În iulie 1998, a fost lansat KDE 1.0. A fost considerat a fi versiunea stabilă pentru
următoarele 6 luni, timp în care programatorii au continuat să dezvolte KDE fără a avea de rezolvat
probleme majore de stabilitate ale versiunii anterioare. În ianuarie 1999, îmbunătățirile aduse au
fost integrate în KDE 1.1, care a devenit noua versiune stabilă standard.</para>

<para>Programatorii și utilizatorii interesați comunică prin mai multe liste de discuții precum
cele descrise în secțiunea <link linkend="ContactingAuthors">Contactarea autorilor</link>. Dacă
doriți să vă oferiți sprijinul, nu ezitați! Avem nevoie de tot ajutorul pe care-l putem obține.
</para>
</sect1>

<sect1 id="LegalNotices">
<title>Note legale</title>

<para>KDE este un produs software gratuit aflat sub <link linkend="gnulicense">Licența Publică
Generală GNU</link>, care este inclusă cu fiecare componentă a KDE. Puteți copia și distribui atît
KDE, cît și componentele sale, atît timp cît includeți odată cu copia și codul sursă complet.
Pentru detalii suplimentare, citiți secțiunea
<link linkend="gnulicense">Licența Publică Generală
GNU</link> din Epilog.</para>

<para>Această carte poate fi publicată liber în termenii
<link linkend="gnulicense">Licenței GNU pentru publicul larg (GPL)</link> și conține material
protejat de drepturile de autor ale lui Andreas Buschka, Gerhard Poul și Robert David
Williams. Toate mărcile înregistrate aparțin deținătorilor lor de drept.</para>
</sect1>

<sect1 id="HowtoGetNewComponents">
<title>Obținerea de noi componente</title>

<para>Site-ul principal de web al KDE este
<ulink url="http://www.kde.org">http://www.kde.org</ulink>. Aici puteți găsi informații
importante referitoare la KDE - anunțuri, corecții de erori, informații  pentru programatori,
pentru designeri, multă documentație (inclusiv cea  mai nouă versiune a manualului de față) și
multe altele. Pentru a găsi cele mai noi versiuni ale programelor vizitați site-ul nostru FTP
la <ulink url="ftp://ftp.kde.org">ftp://ftp.kde.org</ulink> sau folosiți un site cu conținut
similar (mirror) dacă există unul în apropierea dumneavoastră. În România (aprilie 1999) există
două site-uri mirror funcționale:
<ulink url="ftp://ftp.tuiasi.ro/pub/mirrors/ftp.kde.org/pub/kde">ftp://ftp.tuiasi.ro</ulink> și
<ulink url="ftp://mirror.itcnet.ro/pub/kde">ftp://mirror.itcnet.ro</ulink>.
</para>

<para>Directorul <filename>unstable</filename> conține întotdeauna versiunile cele mai noi,
dar care de multe ori nu sînt testate, iar uneori nici nu se pot compila. Dacă doriți componente
mult mai stabile, atunci uitați-vă în directorul <filename>stable</filename>, unde se găsesc numai
versiunile Beta și cele finale.</para>

<para>Dacă sînteți interesat de proiectarea de aplicații KDE, ar trebui să vizitați server-ul
<ulink url="http://www.troll.no">Troll Tech</ulink> care găzduiește o mare cantitate  de informații
referitoare la bibliotecile Qt folosite de KDE. Pentru a vă ajuta în munca de  programare este
recomandat să vă înscrieți  în <link linkend="mailinglists">Lista de discuții pentru
programatori</link>.
</para>
</sect1>

<sect1 id="ContactingAuthors">
<title>Contactarea autorilor</title>

<para>Luați legătura cu <ulink url="mailto:rwilliam@kde.org">rwilliam@kde.org</ulink>
pentru întrebări și critici referitoare la acest manual. La alcătuirea acestei lucrări au
contribuit cu materiale mai multe persoane, iar o listă a lor se găsește în secțiunea
<link linkend="docustaff">Echipa de documentare KDE</link>.
</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="Installation">
<title>Instalarea</title>

<para>
<emphasis>"Mesajele de eroare ale fsck tind să mă enerveze rău"</emphasis>
(Linus Torvalds, după ce un kernel Beta i-a distrus un întreg sistem de fișiere)</para>

<para>Nu vă îngrijorați! Deși utilizarea de programe în stadiul Beta poate crea probleme majore,
este improbabil ca instalarea KDE să vă distrugă hard-diskul. În definitiv, acest capitol este
dedicat analizării procesului de instalare al KDE, astfel încît să obțineți
noul dumneavoastră mediu grafic cît mai curînd (și mai lipsit de probleme) posibil. Odată cu
instalarea noului manager de ferestre este recomandat să vă faceți totuși copii de siguranță ale
tuturor fișierelor de configurare specifice X11. Dacă nu știți cu precizie care sînt acestea,
salvați toate fișierele ascunse (.*) din directorul dumneavoastră personal și din
<filename>/usr/X11/lib/X11/xdm</filename>.
</para>

<para><emphasis remap="bf">Deoarece acest software este în stadiul Beta, în acest moment,
este recomandabil să faceți copii de siguranță ale TUTUROR fișierelor importante de pe hard disk.
Nu vom fi răspunzători pentru nici o problemă ce poate surveni în urma instalării și a utilizării
KDE!</emphasis></para>

<sect1 id="Requirements">
<title>Cerințe</title>

<para>Înaintea instalării KDE, asigurați-vă că sistemul dumneavoastră îndeplinește următoarele
cerințe:
<itemizedlist>
<listitem>
<para>Un sistem UNIX compatibil POSIX. Variantele de UNIX pe care funcționează KDE sînt: Linux,
FreeBSD, Solaris, HP-UX și MkLinux. Ne străduim să facem KDE disponibil și pe alte platforme, cît
de curînd.</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Spațiu liber pe partiția de pe hard-disk-ul unde va fi creat directorul
<filename>/opt/kde</filename>. Recomandăm o rezervă de aproximativ 50MB dacă sistemul suportă
biblioteci partajate și cu mult mai mult în caz contrar.
<emphasis remap="bf">Datorită faptului că acest software este încă în fază Beta, cerințele se pot
schimba chiar și de la o săptămînă la alta. Recomandăm păstrarea unei rezerve de spațiu pentru
aplicațiile KDE care vor apare ulterior</emphasis>. Dacă aveți nevoie sau  doriți compilarea KDE
pornind de la codul sursă, trebuie să vă rezervați aproximativ 100MB în
<filename>/usr/src</filename>.</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Un sistem rulînd X11 cu sau fără xdm. Dacă nu ați instalat X11 încă, mai întîi verificați
sursa de instalare UNIX pentru a găsi o versiune instalabilă. Dacă  nu reușiți, vizitati
<ulink url="http://www.xfree86.org">site-ul de web XFree86</ulink> pentru mai multe informații
privind modul de a obține și instala Sistemul X Window sau contactați echipa de suport tehnic a
distribuitorului variantei de UNIX care o aveți.</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Bibliotecile Qt, versiunea 1.42. Le puteți obține de pe server-ul FTP
<ulink url="ftp://ftp.troll.no/pub/qt">Troll Tech</ulink>, atît în format RPM cît și ca
arhivă TGZ.</para>
</listitem>
<listitem>
<para><emphasis remap="bf">Un avertisment înainte de a începe instalarea:</emphasis>
Înainte de a actualiza o versiune mai veche a KDE, executați următoarele:
<screen>cd /opt/kde; tar cfvz ~/KDE-old-version-backup.tar.gz *
</screen>
</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</sect1>

<sect1 id="InstallingRPMs">
<title>Linux: Instalarea pachetelor RPM pentru RedHat, Caldera și SuSE</title>

<para>Folosirea pachetelor RPM este cea mai ușoară metodă de a instala KDE. Vizitați cel mai
apropiat site mirror și în directorul <filename>/pub/kde/stable/distribution/rpm</filename> veți
găsi subdirectoare pentru mai multe sisteme de operare. La această oră sînt suportate arhitecturile
i386, alpha și sparc. Pachetele RPM pot de asemenea fi găsite pe site-urile ce susțin Red Hat,
precum <filename>sunsite.unc.edu</filename> sau <filename>ftp.redhat.com</filename>.</para>

<para>Sistemul KDE de bază constă din fișierele
<emphasis remap="bf">kde-(componenta).(architectura).rpm</emphasis>. Veți avea nevoie
cel puțin de <filename>kdesupport</filename>, <filename>kdelibs</filename> și
<filename>kdebase</filename>. După obținerea distribuției de bază (formată din cele trei pachete
amintite), puteți lua și alte pachete RPM pe care le considerați utile.</para>

<para>Începeți instalarea cu distribuția de bază. Dacă instalați KDE pentru prima oară,
executați comenzile:
<screen>rpm -i kdesupport.arh.rpm
rpm -i kdelibs.arh.rpm
rpm -i kdebase.arh.rpm
</screen>
</para>

<note><para>
Este important ca aceste componente să fie instalate în ordinea dată și înaintea
oricărei alte componente a KDE.
</para></note>

<para>Dacă faceți o actualizare a unei versiuni mai vechi, încercați:
<screen>rpm -Uvh componenta-kde.arh.rpm
</screen>

Încă o dată, ordinea de mai sus trebuie respectată și componentele date trebuie instalate înaintea
oricăror altora.</para>

<para>Astfel, distribuția de bază va fi dezarhivată și instalată în
<filename>/opt/kde</filename>. Dacă instalarea pachetelor a reușit, puteți instala pachetele
rămase (pentru a face o actualizare a unei versiuni mai vechi folosiți tot
<option>-Uvh</option> în loc de <option>-i</option>) în același mod.</para>
</sect1>

<sect1 id="sourcedistribution">
<title>Linux: Instalarea pe un sistem Debian/GNU Linux</title>


<important><para>
Datorită numeroaselor probleme pe care le ridică standardul de sistem de fișiere
folosit de Linux, generarea pachetelor DEB este foarte complexă. De aceea, este foarte probabil
ca versiunile să fie actualizate rar. Dacă doriți să aveți cele mai recente componente ale KDE,
recomandăm folosirea distribuției sursă. (pentru mai multe detalii citiți secțiunea
<link linkend="UsingTGZtoInstall">Folosirea surselor TGZ pentru instalarea pe alte sisteme</link>).
</para></important>

<para>Pentru a putea instala KDE pe un sistem Debian/GNU Linux trebuie să obțineți următoarele
fișiere. Ele se pot găsi în <filename>/pub/kde/unstable/distribution/dpkg</filename>.
</para>

<para><itemizedlist>
<listitem>
<para>libgif2_2.3-1_i386.deb</para>
</listitem>
<listitem>
<para>libkde0_0.10.01-1_i386.deb</para>
</listitem>
<listitem>
<para>kdeapps_0.10.01-2_i386.deb</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>

<para>În plus, KDE are nevoie de anumite componente, din următoarele pachete.
Înainte de a începe instalarea KDE asigurați-vă că sînt deja instalate:</para>

<para><itemizedlist>
<listitem>
<para>qt1.42</para>
</listitem>
<listitem>
<para>libjpeg6</para>
</listitem>
<listitem>
<para>libg++27</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Recomandăm insistent să instalați pachetul debian <filename>menu</filename> înaintea
instalării KDE (va face ca programul <filename>kpanel</filename> să arate mult mai drăguț).</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>

<para>Pentru instalarea KDE utilizați <filename>dselect</filename> sau folosiți
comenzile de mai jos:
<screen>dpkg -i libgif2_2.3-1_i386.deb
dpkg -i libkde0_0.10.01-1_i386.deb
dpkg -i kdeapps_0.10.01-2_i386.deb
</screen>
</para>

<para>Dacă <filename>dpkg</filename> dă erori de dependențe, va trebui să găsiți pachetele amintite
mai sus, să le instalați și apoi să rulați din nou seria de comenzi <filename>dpkg</filename>.
</para>
</sect1>

<sect1 id="UsingTGZtoInstall">
<title>Folosirea surselor TGZ pentru instalarea pe alte sisteme</title>

<para>Dacă distribuția dumneavoastră Linux nu are suport pentru arhivele în format RPM sau DEB
sau dacă nu folosiți Linux deloc, trebuie să compilați singur KDE. Pe viitor ne gîndim să oferim o
distribuție care să includă propriul program de instalare. Pentru a compila și instala KDE trebuie
ca să instalați pe hard-disk aplicațiile următoare:</para>

<para><itemizedlist>
<listitem>
<para>Un compilator ANSI-C, de exemplu compilatorul GNU C</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Un compilator ANSI-C++, de exemplu GNU C++</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Utilitarul <filename>make</filename></para>
</listitem>
<listitem>
<para>Qt versiunea 1.41 sau mai recentă, cu modulele de dezvoltare</para>
</listitem>
<listitem>
<para>O versiune X11, cu modulele de dezvoltare</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>

<para>Odată ce aveți toate aceste aplicații, vizitați site-ul mirror de KDE favorit și luați
următoarele fișiere din directorul <filename>/pub/kde/stable/(versiunea-nouă)</filename>:</para>

<para><itemizedlist>
<listitem>
<para>kdesupport-(versiune).tar.gz </para>
</listitem>
<listitem>
<para>kdelibs-(versiune).tar.gz </para>
</listitem>
<listitem>
<para>kdebase-(versiune).tar.gz </para>
</listitem>
<listitem>
<para>orice alte pachete pe care doriți să le instalați. Vă sfătuim să luați cel puțin
<filename>kdeutils</filename>.
</para>
</listitem>
</itemizedlist>
 </para>

<para>unde (versiune) înseamnă numărul versiunii curente. După ce le-ați obținut, dezarhivați
aceste fișiere în <filename>/usr/src</filename>.  Acest proces ar trebui să conducă la
următoarea structură de directoare:</para>

<para><itemizedlist>
<listitem>
<para>/usr/src/kdesupport </para>
</listitem>
<listitem>
<para>/usr/src/kdelibs </para>
</listitem>
<listitem>
<para>/usr/src/kdebase </para>
</listitem>
<listitem>
<para>/usr/src/... (eventual alte pachete)</para>
</listitem>
</itemizedlist>
 </para>

<para>Asigurați-vă că aveți drept de scriere în <filename>/opt/kde</filename>.
Acum trebuie să compilați și să instalați pachetele folosind comenzile:</para>

<procedure>
<step>
<para><command>cd</command> în directorul pachetului pe care doriți să-l instalați
(vedeți mai sus)</para>
</step>
<step>
<para><command>./configure</command> (cu opțiunile dorite)</para>
</step>
<step>
<para><command>make</command></para>
</step>
<step>
<para><command>make install</command></para>
</step>
</procedure>

<para>Aplicați pașii de mai sus pentru fiecare pachet de instalat.
(Aceste instrucțiuni sînt valabile pentru aproape toate pachetele sursă ce le puteți găsi).</para>

<para>Fiecare script de configurare are mai multe opțiuni disponibile. Unele sînt comune mai multor
pachete, în timp ce altele sînt specifice unuia anume. Mai jos este afișat rezultatul comenzii
<command>configure --help</command> în <filename>kdebase</filename>:</para>

<para><programlisting>  --enable-debug          creates debugging code [default=no]
  --disable-nls           do not use Native Language Support
  --with-qt-dir           where the root of qt is installed
  --with-qt-includes      where the qt includes are.
  --with-qt-libraries     where the qt library is installed.
  --with-extra-includes   adds non standard include paths
  --with-extra-libs       adds non standard library paths
  --disable-path-check    don't try to find out where to install
  --with-install-root     the root, where to install to [default=/]
  --disable-rpath         do not use the rpath feature of ld
  --with-xdmdir           if the xdm config dir can't be found automatically
  --without-pam           disable Pluggable Authentication Modules
  --with-shadow           if you want shadow password support
  --without-gl            disable 3D GL modes
  --without-xpm           disable color pixmap XPM tests</programlisting>
</para>

<para>Multe opțiuni nu sînt necesare și sînt utile doar pentru rezolvarea unor probleme cunoscute
(de exemplu, <option>--disable-path-check</option>). Deoarece unele opțiuni sînt importante,
de exemplu <option>--with-shadow</option>, ar trebui să verificați întotdeauna toate opțiunile
disponibile.</para>

<para>O opțiune importantă este <option>--prefix</option>. Aceasta specifică locul (calea) unde
utilitarul <filename>configure</filename> va trebui să execute instalarea
(<filename>kdesupport</filename> și <filename>kdelibs</filename>) sau unde va găsi bibliotecile
(corespunzătoare altor pachete). În mod implicit, <filename>configure</filename> va căuta în
<filename>/usr/local/kde</filename>. Dacă doriți să instalați KDE în <filename>/opt/kde</filename>,
va trebui să folosiți comanda <command>configure --prefix /opt/kde</command>.
</para>

<para>Dacă ați instalat bibliotecile Qt într-un loc neuzual, de exemplu în $HOME/src/qt, va trebui
să folosiți <command>configure --with-qt-dir=$HOME/src/qt</command>.  În mod implicit
<filename>configure</filename> va căuta Qt în toate locurile comune, înainte de a renunța.
</para>

<para>Dacă întîlniți probleme pe care nu le puteți rezolva, trimiteți o copie a fișierului
<filename>config.log</filename> la adresa specificată în fișierul
<filename>README</filename>, corespunzător pachetului respectiv.
</para>

<para>Trebuie să instalați KDE în următoarea ordine: <filename>kdesupport</filename>,
<filename>kdelibs</filename>, apoi pachetul de aplicații (de exemplu,
<filename>kdebase</filename>). Toate pachetele de aplicații ar trebui  să depindă doar de
<filename>kdelibs</filename>, astfel că se pot compila toate odată (dacă aveți un calculator
performant).
</para>

<para>Dacă vreți să folosiți avantajele unui sistem multiprocesor, executați
<command>make -j&lt;numărul_de_procesoare&gt;</command> în loc de <command>make</command>.
Dacă puteți instala KDE sub o versiune de UNIX pe care KDE nu a fost testat, vă rugăm să trimiteți
un <ulink url="mailto:andi@bonn-online.com">e-mail</ulink> cu o descriere exactă a pașilor pe care
i-ați urmat.  Informația oferită va fi inclusă în acest document.
</para>

<sect2>
<title>Note referitoare la compilarea pe platforme specifice</title>
<sect3>
<title>Linux </title>

<para>
Pentru Linux, majoritatea utilitarelor necesare pentru a compila KDE pot fi găsite ori la
<ulink url="ftp://sunsite.unc.edu/pub/Linux/GCC">ftp://sunsite.unc.edu/pub/Linux/GCC</ulink>,
ori la  <ulink url="ftp://sunsite.unc.edu/pub/GNU">ftp://sunsite.unc.edu/pub/GNU</ulink>.
Bibliotecile Qt pentru Linux pot fi găsite la
<ulink url="ftp://ftp.troll.no/pub/qt/linux">ftp://ftp.troll.no/pub/qt/linux</ulink>, disponibile
în format sursă sau RPM. Ambele conțin instrucțiuni detaliate referitoare la
instalarea lor. Fișierele necesare pentru programele sub X11 sînt disponibile la
<ulink url="ftp://ftp.xfree86.org">ftp://ftp.xfree86.org</ulink>, în  secțiunea
<filename>xdevel</filename>.</para>

<para>Dacă doriți să porniți sistemul în nivelul de executie (runlevel) 3 folosind
<filename>kdm</filename>, trebuie să înlocuiți apelul <filename>xdm</filename> din
<filename>/etc/rc.d/xdm</filename> cu <filename>/opt/kde/bin/kdm</filename>. În orice caz, mai jos
este o versiune care ar trebui să meargă:

<screen>#! /bin/sh
# Copyright (c) 1996 S.u.S.E. GmbH Fuerth, Germany.  All rights reserved.
#
# Author: Florian La Roche &lt;florian@suse.de&gt;, 1996
#	  Werner Fink &lt;werner@suse.de&gt;, 1996
#
# Modified on October, 13th by
#	Andreas Buschka &lt;andi@bonn-online.com&gt;, 1997
# for the KDE documentation project.
#
# /sbin/init.d/xdm
#

. /etc/rc.config

case "$1" in
    start)
	echo "Starting kdm."
	/opt/kde/bin/kdm
	;;
    stop)
	echo -n "Shutting down kdm:"
	killproc -TERM /opt/kde/bin/kdm
	echo
	;;
    *)
	echo "Usage: $0 {start|stop}"
	exit 1
esac

exit 0
</screen>

De asemenea, pentru a executa <filename>kdm</filename> la pornirea sistemului, trebuie să
modificați nivelul de execuție implicit din <filename>/etc/inittab</filename> la valoarea 3.
</para>

<para><emphasis remap="bf">Nu uitați să închideți sesiunea curentă (logout) și să vă
logați din nou, pentru ca sistemul să vă citească noile setări de configurare!</emphasis></para>

</sect3>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="suseinstall">
<title>Modificări necesare în fișierele de configurare</title>

<para>
După ce ați pus pachetele KDE în directoarele lor de destinație, trebuie să faceți cîteva
modificări în scripturile de configurare.</para>

<para>
Procedura următoarea a fost testată pe SuSE Linux 5.0 și ar trebui să fie compatibilă și cu alte
variante de UNIX. <emphasis remap="bf">Întotdeauna să faceți copii de siguranță ale fișierelor de
configurare înainte de a le modifica!</emphasis>. Adăugați următoarele linii la sfîrșitul
fișierului <filename>/etc/profile</filename> sau  <filename>~/.profile</filename>:
</para>

<para><screen>export PATH=$PATH:/opt/kde/bin
export KDEDIR=/opt/kde
</screen>
 </para>

<para>Editați fișierul <filename>.xinitrc</filename> din directorul dumneavoastră personal.
Căutați linia care apelează managerul dumneavoastră de ferestre și înlocuiți-o cu
<filename>startkde</filename>.
</para>

<para>Acum, că ați făcut tot ce era necesar pentru a rula KDE, treceți la capitolul 4 unde va fi
descrisă pornirea KDE pentru prima oară. Dacă ceva pare în neregulă, s-ar putea să trebuiască să
compilați singur KDE. Pentru informații suplimentare citiți secțiunea
<link linkend="UsingTGZtoInstall">Folosirea surselor TGZ pentru instalarea pe alte sisteme</link>.
Am făcut procedura de instalare cît mai sigură cu putință, așa că nu ar trebui să întîlniți
probleme majore, exceptînd cazul unor configurații de sistem exotice. Dacă totuși întîmpinați
dificultăți, folosiți <link linkend="mailinglists">Listele de discuții KDE</link>.
</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="FirstImpressions">
<title>Primele impresii</title>

<para>
<emphasis>"Trebuie să ai de-a face cu marea pentru a-i realiza nemărginirea"</emphasis>
(Autor necunoscut)</para>

<para>
Primele impresii sînt întotdeauna foarte importante -- lucru adevărat nu numai în cazul faimosului
roman "Cursa de șoareci" al Agathei Christie -- dar și în cel al KDE. După cum am mai spus, KDE
este proiectat cu o interfață ușor de utilizat și foarte intuitivă. De fapt, ne vom fi atins scopul
atunci cînd utilizatorii nu vor mai avea nevoie de acest manual pentru a lucra cu KDE, făcînd
astfel ca autorii să-și piardă slujbele (voluntare și neplătite) de creatori de documentație.
</para>

<sect1 id="StartingKDE">
<title>Pornirea KDE</title>

<para>
Cînd porniți un sistem UNIX, se va întîmpla unul din două lucruri (asta în cazul în care
sistemul funcționeaza corect; orice altă manifestare în afara celor două prezentate
înseamnă un al treilea caz, încă nedocumentat): vă veți afla într-o sesiune de login în
mod text sau în mod grafic. În primul caz, trebuie să vă logați în sistem și să tastați:
<screen>startx
</screen>
  </para>

<para>Dacă instalarea a fost reușită, KDE ar trebui să apară în cîteva secunde.</para>

<para>
Dacă vă este prezentată o fereastră de login în mod grafic, tot ceea ce trebuie să faceți este
să vă introduceți numele și parola. Presupunînd că instalarea a fost reușită, KDE ar trebui să
pornească fără nici o altă intervenție.</para>

<para>Dacă nu ați făcut-o încă, vă recomandăm să vă schimbați managerul X11 din
<filename>xdm</filename> în <filename>kdm</filename>, care are aceleași funcții, dar care include
și facilitățile avansate ale KDE.</para>
</sect1>

<sect1 id="DesktopComponents">
<title>Componentele ecranului</title>

<para>
După ce KDE s-a inițializat, puteți începe explorarea facilităților sale. Dacă ați mai lucrat cu
Windows 95 sau cu OS/2 Warp 4, multe lucruri ar trebui să vă fie familiare. Cele trei componente
principale ale suprafeței de lucru sînt ecranul în sine, panoul și bara de procese.</para>
<sect2 id="panel">
<title>Panoul</title>

<para>Cînd porniți KDE pentru prima oară, <emphasis remap="bf">panoul</emphasis> este situat în
partea de jos a ecranului. De aici veți porni aplicații și veți comuta între multiple ecrane
de lucru.</para>

<para><variablelist>
<varlistentry>
<term>Butonul K (pentru KDE 1.0)</term>
<listitem>
<para>Apăsînd pe acest buton veți îndepărta panoul de pe ecran, iar acesta va fi înlocuit cu un
mini-panou. Butonul K va rămîne pe ecran pentru a putea readuce
<emphasis remap="bf">panoul</emphasis> la dimensiunile inițiale. Acest lucru este valabil doar
pentru ecranul curent. Celelalte ecrane de lucru vor reține forma panoului: mini sau normală.
</para>

<tip><para>
Cînd panoul este minimizat, meniul aplicațiilor și lista de procese sînt disponibile la capătul
barei de procese, avînd aceeași funcționalitate, numai că vor ocupa mult mai puțin spațiu.
</para></tip>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term>Meniul de aplicații KDE</term>
<listitem>
<para>Butonul de lîngă butonul K este unul dintre cele mai importante locuri de pe ecran. De aici
porniți toate aplicațiile KDE instalate. Mai tîrziu, cînd veți învăța cum să utilizați
<link linkend="addingprograms">editorul de meniuri</link>, veți putea adăuga și alte programe.
Pentru a porni un program e nevoie doar de un clic stînga. Vedeți o listă cu diferite
categorii, plus cîteva intrări speciale. Cînd mutați cursorul mouse-ului deasupra unei intrări
cu o săgeată dreapta, apare un nou meniu. După ce ați găsit programul pe care vreți să-l porniți,
dați un clic pe el.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Meniul de aplicații active</term>
<listitem>
<para>Butonul din dreapta meniului de aplicații (cel cu un monitor pe el) este un
meniu conținînd toate ferestrele active, de pe toate ecranele de lucru, sortate după numele
ecranelor. Acest lucru este folositor pentru a găsi rapid o fereastră anume, reducînd în același
timp confuzia creată pe suprafața de lucru din cauza multor ferestre deschise simultan.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Butonul de ieșire</term>
<listitem>
<para>La dreapta listei de aplicații active, se mai găsesc două butoane. Cel de sus,
de forma unui "X" este folosit pentru încheierea sesiunii KDE curente. Dacă în acel moment mai
există aplicații active, se întîmplă trei lucruri. Aplicațiile scrise pentru KDE vă vor întreba
dacă doriți să vă salvați munca. Cînd veți porni KDE din nou, toate ferestrele KDE vor fi
redeschise și puteți relua lucrul din același punct de unde ați încheiat sesiunea anterioară.
Aplicațiile care nu au fost scrise pentru KDE în mod explicit, dar care respectă standardul
Sistemului X Window vă vor întreba de asemenea dacă doriți să vă salvați munca. Aplicațiile care
nu corespund acestui standard în totalitate (precum Netscape Navigator 4.03) nu vă vor întreba dacă
doriți să vă salvați datele. KDE vă avertizează despre existența unor astfel de aplicații încă
active și aveți posibilitatea de a opri procesul de ieșire din sesiunea curentă. Nu
sînt multe lucruri care trebuie salvate cînd folosiți un navigator de web, dar, de exemplu,
dintr-un program CAD cu un desen complex încărcat în memorie e bine să ieșiți folosind propriul
său meniu, înainte de a proceda la ieșirea din sesiunea curentă.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Butonul de blocare a ecranului</term>
<listitem>
<para>Dacă se întîmplă să vă aflați într-un mediu în care alții nu se pot abține să nu tragă cu
ochiul la ce lucrați, acest buton vă este de mare folos. Un singur clic și ecranul va fi mascat și
blocat, împiedicînd persoane nedorite să vă citească poșta electronică sau să vă strice munca.
</para>

<caution><para>
Sistemul X Window poate fi părăsit și cu combinația Ctrl-Alt-Backspace, dar acest lucru va închide
necondiționat toate aplicațiile active de pe toate ecranele de lucru. Dacă nu inactivați
combinațiile Ctrl-Alt-Enter și Ctrl-Alt-Backspace protecția KDE nu mai este asigurată!
</para></caution>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term>Butoanele pentru ecrane</term>
<listitem>
<para>Cînd porniți KDE pentru prima oară, remarcați cele patru butoane notate "Unu", "Doi", "Trei"
și "Patru". Acestea reprezintă cele patru <emphasis remap="bf">ecrane de lucru</emphasis> pe care
le aveți. Dați un clic pe oricare din ele. Nu vă fie teamă! Deși au "dispărut", toate ferestrele
deschise sînt încă active (uitați-vă în meniul de aplicații active). Folosirea de ecrane de lucru
multiple este una dintre facilitățile cele  mai puternice ale KDE și ale Sistemului X Window. În
loc de a plasa o fereastră peste alta, după cum ați face folosind Windows sau OS/2, puteți spune
"Ei bine, pe primul ecran voi scrie Manualul utilizatorului KDE. Pe al doilea voi rula compilatorul
sgml2latex și-mi voi vedea rezultatul lucrării, în timp ce voi compila kernelul pe cel de-al
treilea, și-mi voi citi poșta electronică pe al patrulea".
</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Bara de iconițe</term>
<listitem>
<para>Unii oameni sînt atît de leneși încît consideră că pînă și cele două-trei mișcări prin meniul
de aplicații KDE sînt prea obositoare (inclusiv eu). Pentru  ei, pot fi plasate butoane adiționale,
lîngă butoanele de comutare a ecranelor de lucru. De exemplu, o scurtătură către directorul
dumneavoastră personal, către coșul de gunoi, către emulatorul de terminal <filename>kvt</filename>
și către documentele pe care le utilizați în mod frecvent. Pentru informații referitoare la modul
în care adăugați iconițe suplimentare pe panou, citiți
<link linkend="iconsadd">Adăugarea de iconițe pe panou</link>.
</para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term>Data și ora</term>
<listitem>
<para>În colțul din dreapta-jos al panoului KDE vedeți în permanență data și ora.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Bara de procese</term>
<listitem>
<para>Mutați mouse-ul în partea din stînga-sus a ecranului. Acolo găsiți un buton pentru
fiecare din ferestrele active. Apăsați pe butonul corespunzător ferestrei pe care doriți să o
deschideți. Aceasta este o alternativă la meniul de aplicații active din panoul KDE.</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
</para>
</sect2>

<sect2>
<title>Folosirea ferestrelor</title>

<para>Cînd KDE se inițializează, prima fereastră deschisă conține directorul dumneavoastră
personal. Vom trata conținutul acestei ferestre puțin mai tîrziu. Acum să aruncăm o privire asupra
structurii propriu-zise a ferestrei.</para>

<para><variablelist>
<varlistentry>
<term>Meniul ferestrei</term>
<listitem>
<para>În colțul din stînga sus al fiecărei ferestre se vede o mică iconiță de manipulare a
ferestrei. Cînd apăsați pe ea apare un meniu contextual cu toate comenzile de manipulare
disponibile. <emphasis remap="bf">Maximizează</emphasis> va extinde fereastra la maxim, în măsura
spațiului disponibil pe ecranul de lucru. KDE ia în considerare spațiul disponibil pe
<emphasis>suprafața virtuală de lucru</emphasis>, ceea ce înseamnă că fereastra ar putea fi mai
mare decît ecranul fizic. <emphasis remap="bf">Minimizează</emphasis> face fereastra invizibilă.
Aruncați o privire pe <emphasis>bara de procese</emphasis>. Observați că titlul ferestrei este
acum între paranteze. Pentru a readuce fereastra pe suprafața de lucru dați clic pe titlul
ferestrei. <emphasis remap="bf">Mută</emphasis> vă lasă mutați fereastra cu mouse-ul. Dați
un clic stînga cînd fereastra ajunge în locul dorit.
<emphasis remap="bf">Redimensionează</emphasis> vă dă posibilitatea să micșorați și să măriți
fereastra. Mutați mouse-ul și dați clic stînga atunci cînd sînteți mulțumit de noua dimensiune.
<emphasis remap="bf">Țintuiește</emphasis> fixează fereastra pe ecranul de lucru. Cînd treceți
la alt ecran de lucru, ferestra fixată va merge cu dumneavoastră. Pentru a opri acest efect,
selectați <emphasis remap="bf">Dețintuiește.</emphasis>
Acest lucru este util, de exemplu cînd depanați programe sau urmăriți problemele apărute pe rețea
și doriți să aveți sub ochi în permanență fereastra fișierelor de jurnalizare și mesaje.
<emphasis remap="bf">În ecranul</emphasis> vă permite să trimiteți fereastra pe alt ecran de lucru.
Alegeți ecranul dorit pentru fereastră și aceasta va dispare ca prin minune. Pentru a o readuce în
prim-plan, selectați-i numele în <emphasis remap="bf">bara de procese</emphasis> sau dați un clic
pe <emphasis remap="bf">butonul de ecran</emphasis> corespunzător din
<emphasis remap="bf">panoul</emphasis> KDE.
<emphasis remap="bf">Închide</emphasis> va închide fereastra. Uneori aplicația vă va lăsa
să salvați ce ați lucrat, dar în unele cazuri (de exemplu, al aplicațiilor X11 vechi) acest lucru
nu este posibil. Cel mai bine este să închideți o aplicație folosind comenzile sale proprii,
iar utilizarea <emphasis remap="bf">meniului ferestrei</emphasis> să fie ultima soluție.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Butonul de țintuire</term>
<listitem>
<para>Acest buton seamănă cu o pioneză. El are aceeași acțiune cu cea a comenzii de
țintuire din <emphasis remap="bf">meniul ferestrei</emphasis>, dar e mai ușor de activat.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Bara de titlu</term>
<listitem>
<para>Puteți să selectați bara de titlu conținînd numele ferestrei pentru a o maximiza.
Folosiți butonul drepta al mouse-ului: <emphasis remap="bf">meniul ferestrei</emphasis> va apărea,
permițîndu-vă să maximizați, minimizați, mutați, redimensionați, să țintuiți și
dețintuiți fereastra, și să o mutați pe un alt ecran (e o metodă mai rapidă decît cea cu butonul
de țintuire). Cînd un program nu mai răspunde la comenzi aveți posibilitatea să-l închideți
(ceea ce uneori vă va da chiar posibilitatea de a salva munca).</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Butoanele de minimizare, maximizare și închidere</term>
<listitem>
<para>La dreapta barei de titlu sînt trei butoane care pot fi folosite pentru a minimiza, maximiza
și închide o fereastră (mult mai rapid decît folosind
<emphasis remap="bf">meniul ferestrei</emphasis>). Ferestrele minimizate pot fi readuse la
dimensiunile normale printr-un simplu clic pe bara de procese.</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
</para>

<para>Pentru a muta o fereastră plasați cursorul pe bara de titlu, țineți apăsat butonul stînga al
mouse-ului, mutați fereastra în poziția dorită, apoi eliberați butonul. Dacă doriți să modificați
dimensiunile unei ferestre, mutați cursorul mouse-ului pe marginea ferestrei. Odată ce ați ajuns
în punctul respectiv, forma cursorului se va schimba dintr-o săgeata într-o paranteză cu o săgeată.
Țineți apăsat butonul stînga al mouse-ului și trageți marginea ferestrei în poziția pe care o
doriți, apoi eliberați butonul. Țineți minte că puteți trage părți sau colțuri ale ferestrelor
(în care ultim caz se vor modifica două dimensiuni în același timp).</para>

<para>Este ușor să folosiți bara de meniuri a ferestrelor KDE. Pur și simplu selectați cu cursorul
mouse-ului ceea ce doriți să faceți și va fi făcut. Bara de meniu poate mai mult. Observați
banda punctată din stînga meniului și a barei de unelte? Selectați-o cu mouse-ul și va apare un
meniu contextual, permițîndu-vă să plasați bara de meniu în partea de sus sau de jos a ferestrei.
Puteți chiar să o scoateți din fereastră și să o lăsați să "plutească" prin împrejur.</para>

<para>Dedesubtul barei de meniu se află bara de unelte. Pe acestea le folosiți pentru a
executa comenzi. Ori de cîte ori veți deplasa cursorul pe deasupra unuia din butoanele
barei de unelte, iconița respectivă se va activa. Și acest tip de bară îl puteți plasa  acolo
unde doriți: la stînga, la dreapta, sus sau jos. Bineînțeles că poate "pluti" prin împrejur.</para>
</sect2>

<sect2>
<title>Obținerea de ajutor</title>

<para>Ajutorul este disponibil practic oriunde. Pe ecranul de lucru, folosiți butonul dreapta al
mouse-ului și selectați <emphasis remap="bf">Ajutor</emphasis>. În panoul KDE, deschideți meniul
de aplicații KDE și alegeți <emphasis remap="bf">Ajutor</emphasis>.
Fiecare program KDE are un meniu de ajutor. Fiecare pagină de ajutor este scrisă în HTML, astfel că
folosirea Sistemului de ajutor KDE este la fel de ușoară ca folosirea navigatorului de web favorit!
</para>
</sect2>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="GettingStarted">
<title>Începerea lucrului</title>

<para>
<emphasis>"Folosind doar ceea ce poți vedea, poți ajunge din A în B?"</emphasis>
(Ajutor pentru una din cele mai dificile ghicitori din "Al șaptelea vizitator")</para>

<para>Pînă acum, KDE pare a fi un pic mai mult decît un manager de ferestre dotat cu cîteva
facilități care-l fac mai comod de utilizat. Dar țineți-vă bine. În următoarele secțiuni vă vom
prezenta facilități care cu siguranță nu vă vor mai lăsa de-acum încolo să lucrați cu un sistem
UNIX fără KDE instalat!</para>

<sect1 id="EditingFiles">
<title>Editarea fișierelor</title>

<para>Deoarece nu aveți numai aplicații KDE instalate pe sistem, probabil că vă este cunoscută
munca de editare în format ASCII a fișierelor de configurare. Dar sînt multe alte tipuri de
fișiere care trebuie să fie editate astfel. De exemplu, sursa DocBook a acestui ghid a fost
scrisă în format ASCII, la fel ca și codul sursă al programelor KDE. Vă vom arăta acum cum
puteți folosi KEdit pentru a edita fișiere în format ASCII.</para>

<sect2 id="thefilemanagerscreen">
<title>Deschiderea unei ferestre ce afișează conținutul directorului dumneavoastră
personal</title>

<para>Selectați <emphasis>K -&gt; Directorul personal</emphasis>. Va apare o fereastră afișînd
conținutul directorului dumneavoastră personal. Pentru a vedea o listă mai detaliată a fișierelor
din director, efectuați următoarele:</para>

<para><itemizedlist>
<listitem>
<para>Selectați <emphasis>Afișează fișierele ascunse</emphasis> din meniul
<emphasis remap="bf">Vizualizare</emphasis></para>
</listitem>
<listitem>
<para>Selectați <emphasis>Afișează arborele de directoare</emphasis> din
meniul <emphasis>Vizualizare</emphasis></para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>

<para>În partea stîngă va apare structura arborescentă a sistemului dumneavoastră de fișiere,
avînd incluse toate "fișierele ascunse" -- fișiere sau directoare care încep cu un punct.
</para>
</sect2>

<sect2>
<title>Managerul de fișiere</title>

<para>
Am încercat să facem managerul de fișiere cît mai ușor de folosit cu putință, și dacă ați mai
folosit alte managere de ferestre (inclusiv cele incluse în alte sisteme de operare) care
realizau și managementul fișierelor, atunci o mulțime din conceptele ce le vom prezenta vă
vor fi familiare.</para>

<para>În primul rînd, există un meniu <emphasis remap="bf">Fișier</emphasis> care conține
funcțiile de deschidere și închidere ale ferestrelor managerului de fișiere. De asemenea,
de aici puteți să tipăriți conținutul ferestrei curente.</para>

<para>
Doriți să vizitați Internetul? Alegeti <emphasis>Fișier -&gt; Deschide locația...</emphasis>
(sau apăsați Ctrl-O) și introduceți o adresă URL. De exemplu, dacă doriți să vizitați
pagina principală a KDE, introduceți <filename>http://www.kde.org</filename>. De asemenea,
puteți obține rapid fișiere via FTP folosind această metodă. KDE este
"pregătit pentru Internet", ceea ce înseamnă că puteți încărca și salva fișiere nu numai (de)
pe hard-disk-ul local, dar și (de) pe server-e FTP și HTTP. În timp ce alte sisteme de operare
și medii grafice fac deosebire între sistemele de fișiere locale și cele aflate la distanță,
KDE nu face asemenea deosebiri.</para>

<para>Meniul <emphasis remap="bf">Editare</emphasis> oferă funcțiile de selecție, copiere și
mutare a fișierelor. Pe acestea le vom utiliza mai tîrziu. Fiind deja familiarizați cu meniul
"Vizualizare", ați remarcat probabil că puteți vizualiza conținutul unui director în mai multe
moduri. Încercati mai multe metode și remarcați deosebirile.</para>

<para>Veți fi cu siguranță de părere că <emphasis remap="bf">semnele de carte</emphasis> sînt
foarte utile: ele țin minte practic orice locație, fie ea locală sau de undeva de pe
Internet.</para>

</sect2>

<sect2>
<title>Navigarea printre directoare</title>

<para>Vom alege acum un fișier de configurare și îl vom edita. Mai întîi, trebuie să schimbăm
directorul curent în managerul de fișiere. Derulați în jos arborele de fișiere din stînga pînă
găsiți directorul <literal remap="tt">/etc</literal>. Dați dublu-clic pe
<literal remap="tt">etc</literal>. Veți vedea o listă de fișiere în fereastra din dreapta.
</para>
</sect2>

<sect2>
<title>Editarea unui fișier</title>

<para>
Derulați arborele de fișiere pînă cînd găsiți fișierul <literal remap="tt">motd</literal>
și selectați-l cu butonul dreapta al mouse-ului. În meniul contextual selectați
<emphasis remap="bf">Deschide cu...</emphasis>. Va apare o fereastră de dialog.
Introduceți</para>

<para><screen>kedit
</screen>
 </para>

<para>
și selectați "Ok" sau apăsați Enter. Voila!</para>
</sect2>

<sect2>
<title>Editorul</title>

<para>
Cu cît veți lucra mai mult cu KDE, cu atît mai mult veți remarca că majoritatea aplicațiilor
au o interfață utilizator comună. Meniul <emphasis remap="bf">Fișier</emphasis> al programului
KEdit este un bun exemplu: aproape orice alt program KDE are același meniu, lăsîndu-vă să
creați noi fișiere, să deschideți fișiere existente de pe sistemul de fișiere local sau
(în curînd) de pe web, să le salvați (în curînd chiar și pe web), să le tipăriți sau să le
trimiteți prin e-mail altcuiva. Meniul <emphasis remap="bf">Editare</emphasis> poate de
asemenea fi găsit în majoritatea aplicațiilor KDE, permițindu-vă să transferați informații între
programe. Puteți de asemenea să căutați și să înlocuiți porțiuni de text. Folosind meniul
<emphasis remap="bf">Opțiuni</emphasis> puteți personaliza editorul în multe feluri. De
exemplu, puteți mări dimensiunea caracterelor pentru a se potrivi mai bine rezoluției
monitorului -- și ochilor dumneavoastră. Bineînțeles că și în alte aplicații KDE, veți găsi
un meniu de <emphasis remap="bf">Ajutor</emphasis> care vă oferă ajutor instantaneu oricînd
aveți nevoie.</para>
</sect2>

<sect2>
<title>Folosirea editorului</title>

<para>Multe fișiere <literal remap="tt">motd</literal> conțin lucruri inutile precum
"Nu uitați să faceți copii de siguranță" sau "Nu-l enerva pe administratorul de sistem".
Plicticos. Haideți să schimbăm textul astfel încît utilizatorii care folosesc sistemul să
obțină niște informații folositoare. Puteți naviga prin text folosind tastele cu săgeți și
puteți selecta secțiuni din text cu Shift-săgeată sau folosind mouse-ul cu butonul stînga
apăsat. Folosiți meniul <emphasis remap="bf">Editare</emphasis> pentru a tăia și lipi text
dintr-o parte în alta. Introduceți ce doriți sau folosiți următorul exemplu (grozav):</para>

<para><screen>Bine ati venit!

Acest sistem are  acum KDE instalat, oferind o interfata grozava  si usor de
utilizat,   precum si o interfata  grafica unitara pentru toate  aplicatiile
dumneavoastra. Pentru mai multe informatii privind modul in care puteti rula
KDE pe contul dumneavoastra, trimiteti un e-mail administratorului de sistem.
</screen>
</para>
</sect2>

<sect2>
<title>Salvarea muncii</title>

<para>Acum că am modificat fișierul <literal remap="tt">motd</literal> este timpul să îl salvăm,
aplicînd schimbările făcute. Pentru a realiza acest lucru, ori folosiți meniul
<emphasis remap="bf">Fișier</emphasis>, ori selectați butonul
<emphasis remap="bf">Salvează</emphasis> de pe bara de unelte. În final, vom încheia treaba
selectînd butonul "X" din partea dreapta-sus a ferestrei sau  folosind meniul ferestrei de pe
bara de titlu, ori selectînd <emphasis>Fișier -&gt; Ieșire</emphasis>.
Simplu și elegant, nu-i așa?</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="draganddrop">
<title>Mutarea fișierelor cu metoda "drag-and-drop"</title>

<para>După cum s-a văzut, lucrul cu fișiere este la fel de simplu ca a număra pînă la trei.
Cu toate acestea, cînd doriți să copiați și să mutați textul dintr-o parte în alta, toată
afacerea cu taie-și-lipește poate deveni enervantă. Nici o grijă însă -- o metodă numită
"trage-și-lasă" <emphasis remap="it">(drag-and-drop)</emphasis> vă permite să copiați și să
mutați fișiere mult mai repede și mai ușor.</para>

<sect2>
<title>Deschiderea a două managere de fișiere</title>

<para>Înainte de a începe trebuie deschise două managere de fișiere. Cel mai simplu mod de a
deschide o nouă fereastră este de a selecta butonul cu o rotiță alba ce se găsește în partea
dreaptă a barei de unelte. Dacă arborele de fișiere nu este vizibil, activați opțiunea
<emphasis>Vizualizare -&gt; Afișează arborele de directoare</emphasis>.</para>
</sect2>

<sect2>
<title>Tragerea unui fișier dintr-o fereastră în alta</title>

<para>
În prima fereastră, deschideți directorul <literal remap="tt">/etc</literal> și derulați
arborele de fișiere pînă cînd apare fișierul <literal remap="tt">motd</literal> pe care l-am
modificat în secțiunea precedentă. În a doua fereastră deschideți directorul dumneavoastră
personal. Selectați fișierul <literal remap="tt">motd</literal>. Tineți apăsat butonul stînga
al mouse-ului și trageți fișierul în directorul dumneavoastră. Lăsați liber butonul stînga al
mouse-ului (această operație este numită <emphasis>lăsarea</emphasis> fișierului). Veți avea
trei opțiuni: <emphasis>copiere</emphasis>, <emphasis>mutare</emphasis> și
<emphasis>crearea unei legături</emphasis>. Operația <emphasis>legătură</emphasis> va crea o
legătură simbolică la fișierul dumneavoastră, în timp ce <emphasis>copiere</emphasis> și
<emphasis>mutare</emphasis> vor face exact ceea ce le spune numele. Selectați
<emphasis>copiere</emphasis>. Ar trebui acum să aveți o copie a fișierului
<literal remap="tt">motd</literal> în directorul dumneavoastră personal.</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="UsingCommandLine">
<title>Folosirea liniei de comenzi rapide și a terminalului</title>

<para>Pînă acum am lucrat doar cu uneltele și programele KDE. În mod sigur veți dori să
folosiți și alte programe UNIX. Există două metode pentru a le rula: linia de comenzi rapide
și terminalul.</para>

<sect2>
<title>Linia de comenzi rapide</title>

<para>Apăsînd Alt-F2 ne va fi înfățișată o fereastră mică în care vom putea introduce comenzi.
Trebuie să remarcați că în această manieră nu veți vedea nici un mesaj generat de programul
pornit! Această metodă este recomandată doar pentru pornirea programelor X Window și pentru
folosirea celor la care nu este nevoie nici să vedeți și nici să tastați ceva. Pentru alte
programe va trebui să folosiți terminalul.</para>
</sect2>

<sect2>
<title>Emulatorul de terminal UNIX</title>

<para>Din meniul de aplicații KDE, alegeți <emphasis remap="bf">Utilitare</emphasis> -&gt;
<emphasis remap="bf">Terminal</emphasis>. Va fi deschisă o fereastră de
terminal. Aici puteți folosi comenzile uzulale de UNIX:
<filename>ls</filename>, <filename>cat</filename>, <filename>less</filename>, și așa mai
departe. Folosind meniul <emphasis>Opțiuni</emphasis> puteți personaliza emulatorul de
terminal după dorință.</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="FindingYourLostFiles">
<title>Găsirea fișierelor pierdute</title>

<para>Fiecare din noi s-a confruntat mai mult ca sigur cu următoarea problemă: porniți ftp,
intrați într-un site grozav precum <literal remap="tt">ftp.kde.org</literal> și începeți să
descărcați fișiere. Este noaptea tîrziu și închideți calculatorul după terminarea
transferului. Dimineața, vă așezați în fața calculatorului și vă întrebați în
ce director ați pus fișierele transferate azi-noapte. Utilitarul KDE
<emphasis>KFind</emphasis> face din găsirea acelor fișiere o joacă de copii.</para>

<sect2>
<title>Pornirea KFind</title>

<para>Pornirea KFind e simplă: selectați meniul de
<emphasis>aplicații KDE -&gt; Utilitar căutare</emphasis>. KFind are inclusă
în interfață o parte pe care probabil nu o cunoașteți încă: taburi cu subferestre. Cînd
<emphasis>KFind</emphasis> pornește, veți vedea că este selectată subfereastra
<emphasis remap="bf">Nume și locație</emphasis>. Cînd veți apăsa pe
<emphasis remap="bf">Data modificării</emphasis>, conținutul subferestrei active se schimbă.
Fiindcă nu ați mai efectuat o căutare pînă acum, majoritatea iconițelor de pe bara de unelte
și a intrărilor de meniuri sînt dezactivate. Acest lucru îl vom schimba acum.</para>
</sect2>

<sect2>
<title>Găsirea unui fișier prin indicarea unor părți din numele său</title>

<para>Atît timp cît cunoașteți puțin din numele unui fișier, căutarea lui este ușoară.
Selectați subfereastra <emphasis remap="bf">Nume și locația</emphasis> și introduceți numele
fișierului. Caractere de globalizare (wildcards) pot fi de asemenea folosite. Ca test, tastați
<literal remap="tt">*.tar.gz</literal>. În mod implicit căutarea începe în directorul
dumneavoastră personal, dar puteți alege ce director de pornire doriți, apăsînd pe căsuța
combobox <emphasis remap="bf">Caută în</emphasis> sau pe butonul
<emphasis remap="bf">Răsfoiește...</emphasis>. Pentru a porni căutarea, selectați
iconița aflată la stînga barei de unelte (care arată ca o lupă deasupra unei foi de hîrtie).
După scurt timp, va apare o listă de fișiere în fereastra de afișare a rezultatelor căutării.
Dacă nu a apărut nimic, nu ați efectuat căutarea în directorul care trebuia, ați tastat greșit
sau nu există nici un fișier cu terminația <emphasis>.tar.gz</emphasis></para>
</sect2>
<sect2>
<title>Găsirea unui fișier după criterii complexe</title>

<para>Sînt multe moduri prin care puteți să vă rafinați căutarea.
<emphasis remap="bf">Cu cît știți mai multe despre fișierul respectiv, cu atît sînt mai mari
șansele de a-l găsi</emphasis>.</para>

<para><variablelist>
<varlistentry>
<term>Data modificării</term>
<listitem>
<para>Aici puteți specifica că vă interesează doar fișierele cu care ați lucrat într-o
perioadă dată de timp sau care au fost modificate în urmă cu un număr de zile sau luni.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Tip fișier</term>
<listitem>
<para>Dacă știți că fișierul era de un tip anume (de exemplu, o arhivă tar/gzip sau o imagine
jpeg), puteți indica lui <emphasis>KFind</emphasis> să găsească doar fișiere de acest tip.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Șir de caractere</term>
<listitem>
<para>Puteți specifica șirul de caractere (textul) pe care fișierul trebuie să îl
conțină.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Mărime</term>
<listitem>
<para>Dacă știți mărimea fișierului, puteți să limitați astfel căutarea.</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="usingmultipledesktops">
<title>Folosirea ecranelor de lucru multiple</title>

<para>
Folosirea mai multor ecrane de lucru vă poate ajuta să vă organizați munca. Vă puteți plasa
programele pe diferite suprafețe, iar pe acestea le puteți redenumi astfel încît să știți ceea
ce faceți de obicei pe fiecare. Acest lucru mărește și optimizează spațiul de lucru. Vă ajută
de asemenea cînd navigați pe Internet în loc de a munci, iar șeful dumneavoastră intră pe
neașteptate în încăpere. Dar acest lucru, evident, se întîmplă rar -- cel puțin în biroul unde
lucrez eu...</para>

<para>Puteți comuta între diverse suprafețe de lucru apăsînd pe butoanele de ecrane de pe
panoul KDE. Dacă doriți să le redenumiți, o puteți face printr-un dublu-clic.</para>

<para>Puteți avea aceeași fereastră pe mai multe ecrane. Dacă vreți ca o fereastră să fie
prezentă peste tot, apăsați pe butonul "pioneză" din colțul stînga-sus al ferestrei. Pentru a
trimite o fereastră pe un alt ecran de lucru, dați clic dreapta pe bara de titlu,
alegeți <emphasis remap="bf">În ecranul</emphasis> și apoi selectați ecranul pe care
doriți să mutați fereastra.</para>
</sect1>

<sect1 id="QuittingKDE">
<title>Închiderea KDE</title>

<para>Pentru a ieși din KDE puteți folosi intrarea <emphasis remap="bf">Ieșire</emphasis> din
meniul de <emphasis remap="bf">aplicații KDE</emphasis> sau butonul corespunzător de pe
panou. Veți fi întrebat dacă doriți într-adevăr să părăsiți KDE.
Operația de ieșire va închide toate ferestrele. Pentru informații privind modul în care
programele vă pot salva munca în acest timp, citiți secțiunea
<link linkend="panel">Panoul</link>.</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="AllAboutYourDesktop">
<title>Totul despre ecranul de lucru</title>

<para><emphasis>"- Vai, bunicuțo, da' de ce ai ochi așa de mari?"</emphasis>
(Scufița Roșie)</para>

<para><emphasis>"- Ca să te pot vedea mai bine"</emphasis>
(Lupul)</para>

<para>
Cu cît vedeți mai mult, cu atît mai bine vă puteți folosi suprafața de lucru. KDE vă dă
posibilitatea de a face ca ecranul de lucru să arate și să reacționeze în modul în care
doriți, permițîndu-vă să fiți mai rapid și mai eficient. Vă dă posibilitatea de a fi avertizat
dacă vreun lup vrea să vă mănînce sau (dacă sînteți bunicuța) vă anunță cînd se pregătește
Scufița Roșie să vă aducă bunătățile. Acum toate acestea sînt realitate.</para>

<sect1 id="TheAutostartFolder">
<title>Directorul Autostart</title>

<para>Înainte de a fi descoperit directorul "Autostart", lucrul meu cu KDE începea zilnic
la fel: pornește <emphasis>KDE</emphasis>, pornește <emphasis>KEdit</emphasis>, pornește
<emphasis>kvt</emphasis>, pornește <emphasis>Netscape</emphasis> și pornește
<emphasis>kscd</emphasis>. Aceasta lua ceva timp pe care aș fi putut să îl petrec mai bine
altfel. De la prima versiune Beta, aplicațiile native KDE lăsate deschise la sfîrșitul
sesiunii își salvează starea curentă și reapar la startul următoarei sesiuni. Dar sînt
programe (precum Netscape) care nu vor face acest lucru. Pentru aceste programe puteți folosi
directorul "Autostart".</para>

<para>Pentru a lansa programe odată cu pornirea KDE, faceți următoarele:</para>

<para><orderedlist><listitem>
<para><emphasis remap="bf">Deschideți directorul "Autostart".</emphasis>
Îl puteți găsi în colțul din stînga-sus al ecranului de lucru</para>
</listitem>
<listitem>
<para><emphasis remap="bf">Deschideți o fereastră de manager de fișiere</emphasis>
conținînd programul pe care doriți să îl adăugați.

Dacă nu știți cum să faceți acest lucru, aruncați o privire la secțiunea
<link linkend="thefilemanagerscreen">Descrierea KFM</link>.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para><emphasis remap="bf">Trageți și lăsați</emphasis> programul dorit din directorul inițial
în directorul "Autostart". Cînd sînteți întrebat, alegeți
opțiunea <emphasis remap="bf">Legătură</emphasis> pentru a crea o legătură simbolică în locul
unei copii complete. Acest lucru salvează spațiul pe hard-disk.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para><emphasis remap="bf">Repetați</emphasis> acești pași pentru fiecare program pe care
doriți să îl porniți la startul KDE. Evident, puteți alege aplicații care nu sînt native KDE,
precum <filename>netscape</filename>, <filename>tin</filename>, <filename>pine</filename>
și multe altele.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para><emphasis remap="bf">Reporniți KDE.</emphasis></para>
</listitem>
</orderedlist>
</para>

<para>
Acum programele dorite ar trebui să fie lansate automat la repornirea KDE. Dacă doriți să
adăugați ceva special (de exemplu, dacă doriți să vedeți un anumit site web la pornirea
sistemului), citiți <link linkend="usingtemplates">Folosirea modelelor</link>. Procedeul
descris acolo funcționează pentru orice director, deci îl puteți aplica și în cazul
directorului "Autostart".</para>
</sect1>
<sect1 id="AddingProgramsandShortcut">
<title>Adăugarea de programe și iconițe pe panou</title>

<para>Panoul KDE nu este limitat la setările implicite pe care le găsiți după instalarea KDE.
Panoul KDE este proiectat să fie flexibil și scalabil. Sînt două metode pentru a face acest
lucru: adăugînd noi programe și adăugînd noi iconițe.</para>

<sect2 id="addingprograms">
<title>Adăugarea de programe</title>

<para>Pentru a vă adăuga programele favorite la panoul KDE, trebuie să folosiți Editorul de
meniuri KDE. Pentru a-l porni, folosiți meniul de <emphasis remap="bf">aplicații KDE</emphasis>
și alegeți <emphasis remap="bf">Panou</emphasis> -&gt; <emphasis remap="bf">Editează
meniuri</emphasis>. Va apare o fereastră conținînd un meniu cu intrări goale. Pentru a-l
schimba dați clic dreapta pe el și alegeți <emphasis remap="bf">Schimbă</emphasis>. Apoi
veți vedea o altă fereastră cuprinzînd mai multe opțiuni ce le puteți seta. Meniul
derulant <emphasis remap="bf">Tip</emphasis> conține unele tipuri de legături pe care le
puteți face. Alegeți <emphasis remap="bf">Aplicație</emphasis>. Acum selectați cîmpul
<emphasis remap="bf">Nume</emphasis> și introduceți descrierea ce va apare în meniul de
aplicații KDE. De exemplu, puteți introduce <emphasis>Netscape Communicator</emphasis>.
Acum apăsați pe iconița mare și pe cea mică cu butonul stînga al mouse-ului și
alegeți o iconiță pentru aplicația respectivă. În cîmpul
<emphasis remap="bf">Comentariu</emphasis> puteți introduce, dacă vreți, un comentariu
referitor la program. Asigurați-vă că este un comentariu util pentru că va apare ca indiciu în
meniul de aplicații KDE. Pentru Netscape, ați putea introduce
<literal remap="tt">Navigator WWW cu client de mail și de știri</literal>.</para>

<para>Dacă nu ați făcut-o deja, selectați subfereastra <emphasis remap="bf">Execută</emphasis>
și editați cîmpul <emphasis remap="bf">Execută</emphasis>. Aici introduceți calea completă la
aplicația dorită, de exemplu <literal remap="tt">/usr/local/netscape/netscape</literal>.
Setați <emphasis remap="bf">Director de lucru</emphasis> la o valoare care sa aibă sens,
precum <literal remap="tt">/usr/local/netscape</literal>.
Dacă aplicația rulează într-un terminal, trebuie să selectați căsuță de marcare
<emphasis remap="bf">Pornește în terminal</emphasis> și să specificați
<emphasis remap="bf">Opțiunile terminalului</emphasis>. Opțiunile de terminal sînt cele ale
lui <emphasis>kvt</emphasis> în modul linie de comandă. Le puteți observa dînd comanda:</para>

<para><screen>kvt --help
</screen>
</para>

<para>într-o fereastră de terminal. După ce totul este setat după dorință, alegeți butonul
<emphasis remap="bf">Ok</emphasis> și selectați <emphasis remap="bf">Fișier</emphasis> -&gt;
<emphasis remap="bf">Salvează</emphasis> din bara de meniu. Acum restartați panoul alegînd
<emphasis remap="bf">Panou</emphasis> -&gt; <emphasis remap="bf">Restartează</emphasis>
din meniul de <emphasis remap="bf">aplicații KDE</emphasis>. Veți vedea o nouă intrare
<emphasis remap="bf">Personal</emphasis> cu noile elemente de meniu.</para>
</sect2>

<sect2 id="iconsadd">
<title>Adăugarea de iconițe</title>

<para>Deși KDE este cu mult mai confortabil decît managerele de ferestre obișnuite din UNIX,
toată lumea vrea o cale de a lansa un program printr-un singur clic. Mai tîrziu veți învăța
cum să creați legături și fișiere pe ecranul de lucru, dar acest lucru are și dezavantaje:
uneori toate ecranele sînt acoperite cu ferestre și nu puteți ajunge la iconițe fără să
minimizați toate ferestrele ce le acoperă. Puteți mări viteza de acces la programele folosite
în mod curent creînd iconițe accelatori direct pe panoul KDE.</para>

<para>Pentru a crea o scurtătură pe panoul KDE, faceți următoarele:</para>

<para><orderedlist><listitem>
<para>Dați clic pe meniul de <emphasis remap="bf">aplicații KDE</emphasis> și alegeți
<emphasis remap="bf">Panou -&gt; Adaugă o aplicație</emphasis>.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Veți vedea din nou partea de sus a meniului de aplicații KDE. Găsiți în meniu
programul pentru care doriți să creați scurtătura, de exemplu, "Directorul personal"
sau "kvt". Dați clic pe programul dorit.
</para>
</listitem>
</orderedlist>
</para>

<para>Va apare o nouă iconiță pe panoul KDE. Selectați-o și programul va porni.
Dacă doriți să mutați iconița, dați clic dreapta pe ea și alegeți
<emphasis remap="bf">Mută</emphasis>. Mutați iconița prin deplasarea mouse-ului în
poziția dorită și apăsați butonul stînga. Dacă doriți să stergeți iconița, dați
clic dreapta pe ea și alegeți <emphasis remap="bf">Șterge</emphasis>.</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="CreatingNewFiles">
<title>Crearea de noi fișiere pe ecranul de lucru</title>

<para>Suprafața de lucru poate fi un loc unde aveți posibilitatea să activați eficient.
De fiecare dată cînd porniți KDE, puteți vedea fișierele, directoarele și URL-urile pe care
le folosiți cel mai des.</para>

<para>Sînt două moduri de a crea și a edita fișierele de pe ecran. În orice aplicație, puteți,
dacă doriți, să salvați datele în subdirectorul "Desktop" din directorul dumneavoastră
personal. De exemplu, directorul meu personal este <filename>/home/stupiddog</filename>,
așa că directorul ecranului meu este <filename>/home/stupiddog/Desktop</filename>. Tot ceea ce
salvați aici va apare pe ecran.</para>

<para>Dacă doriți să mutați fișiere existente pe suprafața de lucru, cel mai bun mod este să
folosiți managerul de fișiere (<emphasis>kfm</emphasis>). Deschideți o fereastră de manager de
fișiere și trageți înăuntru fișierele de care aveți nevoie pe ecran. Puteți alege să le
copiați pentru a păstra totul pe ecran sau puteți crea legături simbolice la fișierele reale.
Pentru mai multe informații privind modul de folosire a mecanismului
"drag-and-drop" al managerului de fișiere, citiți secțiunea
<link linkend="draganddrop">Mutarea fișierelor cu metoda "drag-and-drop"</link>.</para>
</sect1>

<sect1 id="PlacingLinksonYourDesktop">
<title>Plasarea legăturilor pe ecran</title>

<para>Plasarea fișierelor pe ecran poate scurta căile care trebuie să le introduceți. În orice
caz, uneori ar fi bine dacă ați putea porni <emphasis>KEdit</emphasis> cu un fișier editat
deschis deja. Și cît de des nu sînteți frustrat de șirul nesfîrșit de semne de carte prin care
trebuie să navigați pentru a găsi un site pe care îl vizitați des? Nu ar fi drăguț dacă tot ce
este necesar pentru a ajunge la acel site ar fi făcut automat prin apăsarea unui singur buton?
</para>

<sect2 id="usingtemplates">
<title>Folosirea modelelor</title>

<para>Modelele oferă un mod confortabil de a realiza lucruri ca cele menționate mai sus.
Modelele pot de asemenea fi folosite pentru a asocia extensiile unor anume fișiere cu o
aplicație specifică. Cînd asupra unui fișier cu o terminație cunoscută se dă dublu-clic,
aplicația asociată cu extensia respectivă este automat pornită. Pe scurt,
<emphasis remap="bf">modelele</emphasis> vă ajută să obțineți maximul din KDE.</para>

<para><emphasis remap="bf">Exemplu:</emphasis> punerea pe ecran a unei iconițe
pentru vizitarea site-ului web al KDE.</para>

<para><orderedlist><listitem>
<para>Deschideți directorul "Modele" aflat pe ecranul de lucru. Aici puteți vedea toate
modelele pe care le puteți folosi pentru crearea de noi legături.
<emphasis remap="bf">Ftpurl</emphasis> este un model pe care-l puteți folosi pentru crearea
unei legături cu un site FTP și chiar cu un director. De exemplu, puteți crea o legătură
directă cu <filename>ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable</filename> pentru a fi anunțat cînd
este disponibilă o nouă versiune .
<emphasis remap="bf">Mimetype</emphasis> este o unealtă foarte puternică. Din cauza
complexității ei am decis să o explic în secțiunea
<link linkend="usingmimetype">Folosirea tipurilor MIME</link>.
<emphasis remap="bf">Program</emphasis> este un model
general care poate fi folosit pentru a putea porni un anumit program cu un argument. De
exemplu, îl puteți folosi pentru a porni
<literal remap="tt">/usr/src/linux/make xconfig</literal> pentru a configura kernel-ul
sistemului.
<emphasis remap="bf">URL</emphasis> este de asemenea un model general: este o legătură cu un
URL care nu începe cu <filename>http://</filename> sau <filename>ftp://</filename>.
Asigurați-vă că legătura este validă. <emphasis>kfm</emphasis> nu suportă server-ele
Quake (încă).
<emphasis remap="bf">WWWUrl</emphasis> este modelul pe care-l vom folosi chiar acum.
El creează o legătură cu un site web.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para><emphasis remap="bf">ATENȚIE:</emphasis> Dacă ați pornit KDE ca administrator (root),
nu schimbați modelele decît dacă știți foarte bine ceea ce faceți! Dacă distrugeți un model,
îl veți putea recrea numai reinstalînd KDE!
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Trageți <emphasis remap="bf">WWWUrl</emphasis> pe ecran (dacă nu știți să
utilizați "drag-and-drop", cititi secțiunea
<link linkend="draganddrop">Mutarea fișierelor cu metoda "drag-and-drop"</link>
pentru informații suplimentare.) Cînd veți fi întrebat, alegeți
<emphasis remap="bf">Copiază</emphasis> pentru a crea copia dumneavoastră personală de
model cu care să puteți exersa.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Dați clic dreapta pe model și alegeți <emphasis remap="bf">Proprietăți</emphasis>.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>În fereastra de dialog ce apare veți vedea trei taburi:
<emphasis remap="bf">Program</emphasis>, <emphasis remap="bf">Permisiuni</emphasis>
și <emphasis remap="bf">URL</emphasis>. Schimbați numele și permisiunile după cum doriți,
apoi selectați <emphasis remap="bf">URL</emphasis>.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>În <emphasis remap="bf">cîmpul URL</emphasis>, trebuie să introduceți URL-ul care
doriți să vă apară cînd veți selecta iconița. Pentru exemplul nostru, tastați
<filename>http://www.kde.org</filename>.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Puteți da clic pe <emphasis remap="bf">iconiță</emphasis> pentru a schimba iconița
pentru această nouă legătură.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Dacă sînteți mulțumit, apăsați <emphasis remap="bf">Ok</emphasis> pentru a salva
modificările făcute.</para>
</listitem>
</orderedlist>
</para>

<para>Acest lucru va actualiza iconița. Cînd veți apăsa pe ea, veți fi transferat la
pagina web a KDE. Vă sugerez să exersați un pic cu modelele. Sînt foarte puternice și pot fi
adaptate pentru a corespunde practic oricăror nevoi.</para>
</sect2>

<sect2 id="usingmimetype">
<title>Folosirea tipurilor MIME</title>

<para>Tipurile MIME sînt foarte puternice. Folosindu-le, puteți să vă personalizați cu
ușurință sistemul astfel încît prin selectarea unui fișier de un anumit tip să pornească
aplicația asociată. De exemplu, toate fișierele <filename>.mod</filename> pot fi setate să
pornească automat <emphasis>kmodplayer</emphasis>, fișierele <filename>.html</filename> pot
deschide o fereastră <emphasis>kfm</emphasis> cu conținutul fișierului, iar un fișier
<filename>core</filename> poate fi văzut cu un editor hexa printr-un simplu clic pe el.
<emphasis remap="bf">Atenție:</emphasis> Deși tipurile MIME sînt foarte puternice, nu sînt
lipsite de capcane. Jucîndu-vă cu cu tipurile MIME ca administrator (root) puteți afecta un
sistem KDE atît de serios încît să nu mai poată fi repornit! În acest exemplu vă veți crea
stilul MIME <emphasis>personal</emphasis>, care este relevant doar pentru dumneavoastră.
Îi va afecta și pe alții doar dacă îl copiați sau îl mutați în
<filename>/opt/kde/share/mimelnk</filename>.</para>

<para>Pentru a asocia un fișier cu o aplicație anume:</para>

<para><orderedlist><listitem>
<para>Asigurați-vă că aplicația pe care doriți să o asociați fișierului are o iconiță pe
panoul KDE. Dacă lipsește, citiți secțiunea
<link linkend="addingprograms">Adăugarea de programe</link> pentru mai multe detalii.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Alegeți <emphasis remap="bf">Editare</emphasis> -&gt;
<emphasis remap="bf">Tipuri de fișiere (MIME)</emphasis> în fereastra managerului de fișiere
<filename>kfm</filename>.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Gîndiți-vă la tipul de fișier pentru care doriți să creați o intrare. În mod implicit,
sînt cinci mari tipuri: <emphasis remap="bf">Aplicație</emphasis> este pentru fișierele care
sînt create sau editate cu o aplicație specifică ca tar, gzip și pdf.
<emphasis remap="bf">Audio</emphasis> este pentru orice genereaza sunete: wav, midi, mod,
etc.
<emphasis remap="bf">Imagine</emphasis> este pentru toate tipurile de fișiere grafice, precum
gif, jpeg sau tiff.
<emphasis remap="bf">Text</emphasis> este pentru orice tip de text, de exemplu, text simplu,
html, cod sursă de C sau Pascal, documente tex și scripturi tcl. În cele din urmă,
<emphasis remap="bf">Video</emphasis> este pentru orice format de tip video, precum mpeg.
Hotărîți-vă în ce categorie de tipuri intră fișierul dumneavoastră și alegeți directorul
corespunzător.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Deschideți directorul "Modele" de pe ecran.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Trageți și lăsăți iconița de tip MIME în cealaltă fereastră, copiind-o.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Dați clic dreapta pe iconița copiată și selectați
<emphasis remap="bf">Proprietăți</emphasis>. Editați proprietățile corespunzătoare tipului
dumneavoastră.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Selectați <emphasis remap="bf">Legătură</emphasis>. Veți vedea o mască ce cere cinci
intrări.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Primul cîmp trebuie completat cu sufixul fișierului. De exemplu, dacă doriți să creați
un nou tip pentru documentele SGML, va trebui să tastați <emphasis>*.sgml; *.SGML;</emphasis>.
Fișierele <filename>.sgml</filename> sau <filename>.SGML</filename> vor fi manipulate de noul
tip.</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Introduceți o descriere a tipului în cîmpul
<emphasis remap="bf">Comentariu</emphasis>. Pentru exemplul SGML, ar putea fi "Document SGML".
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Introduceți tipul MIME. Este construit cu numele directorului
(text/ pentru exemplul SGML) și un nume la alegere. Pentru exemplul SGML, va trebui să
introduceți <emphasis>text/sgml</emphasis> ca tip MIME. KDE vă va informa dacă există deja o
convenție privitoare la ce prefix trebuie folosit pentru tipul dumneavoastră.
Navigatorul de web <emphasis>kfm</emphasis> va ține cont de asemenea de această setare cînd
veți descărca un document de acest tip de pe web!
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Alegeți o aplicație care este folosită la editarea acestui fișier, din meniul derulant.
Pentru exemplul SGML, vom folosi "Editor" (Kedit).
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Dați clic pe iconiță pentru a alege una corespunzatoare. Fiecare fișier care are sufixul
identic cu cel pe care l-ați introdus va apare cu această iconiță în fereastra managerului de
fișiere.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Apăsați <emphasis remap="bf">Ok</emphasis> pentru a salva noul tip.</para>
</listitem>
</orderedlist>
</para>

<para>Încercați noua asociere creată deschizînd directorul ce conține fișierul de tipul pe
care tocmai l-ați adăugat. Dați clic pe fișier și programul necesar editării lui va porni.
Dacă ceva nu merge cum trebuie sau dacă sistemul nu mai pornește, folosiți un editor în mod
text (sau funcția de urgență în mod text a lui <emphasis>kdm</emphasis>) pentru a șterge
legătura. Asta ar trebui să rezolve lucrurile.</para>
</sect2>

<sect2>
<title>Definirea de modele specifice</title>

<para>În mod implicit KDE oferă cinci modele cu care puteți construi noi legături pe
ecran. Totuși, uneori veți dori să vă construiți un model nou. Acest lucru este ușor:</para>

<para><orderedlist><listitem>
<para>Obțineți privilegii de administrator (root).
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Creați un fișier ca de obicei.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Mutați-l sau copiați-l în directorul "Modele".
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Cînd veți vrea să reutilizați noul model, copiați-l din directorul "Modele" pe
suprafața de lucru sau într-un director, redenumiți-l și folosiți-l. Deoarece directorul
"Modele" poate fi scris doar de dumneavoastră, nimeni nu poate distruge în mod accidental
modelul (presupunînd că nu sînteți chiar dumneavoastră acela). Este o idee bună să vă
împiedicați și pe dumneavoastră de a edita acest fișier, pentru a evita distrugerea sa
accidentală.</para>
</listitem>
</orderedlist>
</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="UsingtheFontManager">
<title>Folosirea managerului de fonturi</title>

<para>Managerul de fonturi al KDE are grijă să lucrați doar cu acele fonturi de care
într-adevăr aveți nevoie. Puteți decide dacă vreți sau nu să folosiți seturile de fonturi
X11 aflate în directorul dumneavoastră de fonturi.
Puteți porni managerul de fonturi folosind meniul de
<emphasis remap="bf">aplicații KDE</emphasis>. Managerul de fonturi poate fi găsit în
directorul <emphasis remap="bf">Sistem</emphasis>. Cînd îl veți porni, veți vedea o listă
de fonturi X11 disponibile în fereastra din stînga și fonturile folosite de KDE în partea
dreaptă. Dacă doriți să adăugați sau să ștergeți din fonturile disponibile, dați clic pe
oricare din ele și alegeți dacă vreți să-l adăugați sau să-l îndepărtați.</para>

<para>Subfereastra <emphasis remap="bf">Explorator de fonturi</emphasis> poate fi folosită
pentru a previzualiza un anumit font. Alegeți familia unui font, subtipul, mărimea și
atributele și veți obține o previzualizare.</para>

<sect2>
<title>Înțelegerea listei complete de fonturi X11</title>

<para>Sînt multe intrări în lista ce  vă apare după ce selectați subfereastra "Fonturi X11".
Managerul de fonturi KDE v-a prezentat deja combinațiile care sînt folositoare, iar acum vă
lasă să priviti și intrările care nu au nici o întrebuințare pentru el. Această listă nu
folosește astfel la nimic în afara privirii ei.</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="UsingtheTrashcan">
<title>Folosirea Coșului de gunoi</title>

<para>În circumstanțe normale, ștergerea unui fișier sub UNIX este ireversibilă. Totuși, cu
managerul de fișiere KDE puteți alege <emphasis remap="bf">Mută în Coșul de gunoi</emphasis>
în loc de <emphasis>Șterge</emphasis>. Aceasta va muta fișierul în directorul
<emphasis remap="bf">Coș de gunoi</emphasis>, care, în mod implicit, se găsește pe ecran.
Din directorul <emphasis remap="bf">Coș de gunoi</emphasis>, vă puteți întotdeauna lua
înapoi fișierele șterse. Amintiți-vă să goliți coșul în mod regulat dînd clic dreapta pe el
și alegînd <emphasis remap="bf">Golește Coșul de gunoi</emphasis>, ori vă puteți trezi fără
spațiu pe disk, deoarece fișierele aflate în coș consumă spațiu în continuare. Cu toate
acestea fiți atent căci odată ce ați golit directorul
<emphasis remap="bf">Coș de gunoi</emphasis>, fișierele ce se aflau înăuntru sînt pierdute
pentru totdeauna.</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="CustomizingKDETheKControlCenter">
<title>Centrul de control KDE</title>

<para><emphasis>"De fapt, discutăm despre nimicuri."</emphasis>
(Președintele unei binecunoscute bănci germane după scandalul financiar creat în jurul
Dr. Juergen Schneider)</para>

<para>Centrul de control KDE vă dă control total asupra ecranului de lucru, lăsîndu-vă să
schimbați pînă și setările tuturor amănuntelor, "nimicurilor". Pentru a-l porni, alegeți
<emphasis remap="bf">Centrul de control KDE</emphasis> din meniul de
<emphasis remap="bf">aplicații KDE</emphasis>. Centrul de control KDE va apare și vă va oferi
informațiile de bază despre sistemul dumneavoastră.</para>

<sect1 id="Desktop">
<title>Ecranul</title>

<para>Cînd porniți KDE pentru prima oară, veți vedea un fundal alb cu butoane pentru
ecrane. Veți fi de acord cu mine că nu arată prea grozav, așa că va trebui să facem ceva să
schimbăm lucrurile. Dați clic pe <emphasis remap="bf">Ecran</emphasis> în lista de selecții.
</para>

<sect2>
<title>Fundalul</title>

<para>Probabil primul lucru pe care fiecare vrea să-l personalizeze, subfereastra fundal,
vă dă control total asupra fundalului cu care lucrați. Sînt două tipuri de fundaluri:
culori (și gradienți de culoare) și imagini "reale". Puteți schimba setările pentru fiecare
ecran de lucru în parte selectîndu-le cu săgeata stînga și cu cea dreapta.</para>

<para>Observați mai întîi fereastra de culori. Puteți vedea culoarea actuală selectată
(un gri sau alb dacă nu ați personalizat KDE încă) și opțiunile
<emphasis>O culoare</emphasis> și <emphasis>Două culori</emphasis>.
Dacă alegeți prima opțiune, atunci fundalul va avea o singură culoare. Încercați
<emphasis>Două culori</emphasis>. Veți vedea un alt buton de selectat culoarea și încă două opțiuni
suplimentare. Dați clic pe selectorul de culoare și alegeți ce culoare doriți. Cînd vă veți
întoarce, veți avea deja o previzualizare a fundalului. Dacă alegeți
<emphasis remap="bf">Mixează culorile de sus în jos</emphasis>, gradientul culorii va fi
vertical (de sus în jos), altfel el va apare orizontal (de la stînga la dreapta).</para>

<para>Dacă preferați să aveți o imagine "reală" în locul unui gradient de culoare, uitați-vă
în partea dreaptă. <emphasis remap="bf">Asigurați-vă că ați dezactivat gradientul de culoare,
altfel imaginea de fundal NU va apare!</emphasis>
Există un meniu derulant de unde vă puteți alege imaginea de fundal. KDE oferă trei exemple,
dar puteți folosi butonul <emphasis remap="bf">Răsfoiește...</emphasis> pentru a alege oricare
altă imagine disponibilă. Apoi trebuie să vă hotărîți ce să faceți cu imaginile care nu se
potrivesc mărimii ecranului (asta se întîmplă aproape întotdeauna). Dacă imaginea
dumneavoastră este prea mică, <emphasis remap="bf">Mozaic</emphasis> poate fi o soluție bună.
Imaginea va fi multiplicată pînă va acoperi ecranul. Aceasta este și soluția implicită.
<emphasis remap="bf">Centrat</emphasis> va plasa imaginea în mijlocul ecranului. Restul va
avea culoarea pe care ați selectat-o anterior (asigurați-vă că este de tipul
<emphasis remap="bf">O culoare</emphasis>). Ultima opțiune,
<emphasis remap="bf">Scalat</emphasis>, va întinde imaginea pînă cînd va atinge dimensiunile
ecranului.</para>
</sect2>

<sect2>
<title>Culorile</title>

<para>Dacă fundalurile nu vă oferă nivelul de personalizare pe care-l doriți, aceste opțiuni
o vor face cu siguranță. Dați clic pe <emphasis remap="bf">Culori</emphasis>. Aici puteți
selecta culorile pentru fiecare element de ecran în parte. Selectați căsuța
<emphasis remap="bf">Element</emphasis> și alegeți unul a cărui culoare doriți să o schimbați.
Dacă nu știți denumirile de acolo, puteți da clic pe zone din căsuța de previzualizare.
Apoi selectați culoarea care vă place. Încercați mai multe variante și opriți-vă la cea
care vă place cel mai mult. Dacă tot nu reușiți să obțineți rezultatele dorite, încercați una
din schemele predefinite din lista din dreapta. Cînd sînteți mulțumit de cum arată, apăsați
pe butonul <emphasis remap="bf">Salvează</emphasis>. Puteți de asemenea seta și nivelul de
contrast al schemei dorite. Acest lucru este foarte folositor în special dacă lucrați la un
calculator portabil și lumina vă împiedică să deslușiți foarte clar ce este pe ecran.</para>
</sect2>

<sect2>
<title>Protecția de ecran</title>

<para>Multe monitoare mai vechi au un obicei foarte prost atunci cînd uitați să le stingeți
înainte de a ieși din camera. Cînd afișează o imagine timp îndelungat, se atașează de ea atît
de mult încît o s-o afișeze sub formă de umbră, pentru totdeauna. Din nefericire, nu există
nici o metodă de a rupe această nenorocită prietenie dintre monitorul dumneavoastră și imagine,
dar există un mod de a o preveni: protecțiile de ecran.</para>

<para>Dați clic pe <emphasis remap="bf">Protecție ecran</emphasis>. Aici puteți seta timpul
apariției screensaver-ului. Puteți de asemenea să îl protejați cu parola dumneavoastră, astfel
încît să trebuiască să o introduceți pentru a vă putea continua munca. Dacă vă gîndiți să o
setați, aveți grijă să nu puneți timpul de apariție al screensaver-ului prea scurt! Este
deranjant să trebuiască să introduceți parola la fiecare minut doar pentru ca screensaver-ul
s-a activat cît dumneavoastră vă gîndeați la proiectul la care lucrați. Indicatorul de
prioritate vă lasă să controlați cît din timpul CPU are voie să ia screensaver-ul.
Dacă compilați programe mari în fundal sau dacă sistemul dumneavoastră este un server UNIX,
setați-l la <emphasis remap="bf">Mică</emphasis>.</para>

<para>După aceasta alegeți din listă un screensaver care vă place. Puteți să-l testați
folosind butonul <emphasis remap="bf">Testează</emphasis>, care se află la dreapta listei de
screensaver-e. Multe din ele au opțiuni suplimentare care pot fi setate folosind butonul
<emphasis remap="bf">Opțiuni...</emphasis></para>
</sect2>

<sect2>
<title>Stilul</title>

<para>Puteți schimba aspectul general al KDE (<emphasis>"elementele"</emphasis>) dacă vreți un
mediu de lucru care să semene mai mult cu Windows 95. Puteți de asemenea să setați fontul
implicit. Acest lucru este folositor, dacă, de exemplu, aveți ecranul mic și o rezoluție mare.
</para>
</sect2>

<sect2>
<title>Bara de titlu</title>

<para>După instalare, aplicațiile KDE au bara de titlu cu toate elementele sale: meniul
ferestrei, butonul de țintuire, bara de titlu în sine și butoanele de minimizare, maximizare
și închidere. Dacă nu doriți să aveți la dispoziție toate aceste butoane sau dacă doriți să le
schimbați poziția, puteți să o faceți în căsuța <emphasis remap="bf">Butoane titlu</emphasis>.
Specificați dacă doriți să aveți un buton sau un meniu în partea dreapta. "Fără" înseamnă că
nu va fi afișat deloc. <emphasis remap="bf">Fiți atent:</emphasis> Dacă nu știți metode
alternative pentru acționarea ferestrelor (precum cele descrise în
<link linkend="shortcuts">Tabelul cu acceleratori de tastatură</link>), puteți să
întîmpinați probleme serioase în folosirea KDE. Aveți grijă!</para>

<para>Căsuța <emphasis remap="bf">Aspect</emphasis> conține două setări: la început puteți
decide dacă bara de titlu trebuie să aibă o culoare simplă (afișaj mai rapid) sau un gradient.
Dacă titlul ferestrei este mai lung decît bara de titlu, numele se va derula de la stînga la
dreapta și înapoi. Cu setările pentru animația titlului, puteți decide frecvența cu care să
aibă loc această derulare.</para>
</sect2>

<sect2>
<title>Ferestrele</title>

<para>Aici vor fi schimbate chiar ferestrele:</para>

<para><variablelist>
<varlistentry>
<term>Mutarea ferestrelor</term>
<listitem>
<para>Puteți să comunicați KDE să mute ferestrele împreună cu conținutul lor (acest lucru
se va realiza încet pe un calculator neperformant) sau să mute doar marginile, ceea ce se va
realiza mai rapid.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Animația la modificarea dimensiunii</term>
<listitem>
<para>Acest lucru va anima fereastra în timpul în care îi
modificați dimensiunile. Dezactivați această opțiune dacă KDE devine prea lent.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Politica de focus</term>
<listitem>
<para>Poate fi de folos uneori pentru a aduce în prim plan o fereastră fără să fie
nevoie să apăsați pe nici un buton. Dacă doriți acest lucru, alegeți
<emphasis remap="bf">Focusul urmărește mouse-ul</emphasis> și
setați numărul de secunde de așteptare pînă la activarea ferestrei de sub cursorul mouse-ului.
</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Modul de maximizare</term>
<listitem>
<para>Sînt momente cînd doriți ca ferestrele să se maximizeze  doar pe verticală.
Vedeți <link linkend="shortcuts">Tabelul cu acceleratori de tastatură</link> pentru informații
referitoare la cum puteți obține acest lucru cu mouse-ul și cu tastatura.</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="SoundSystem">
<title>Sunet</title>

<para>Folosind subfereastra de sunet, puteți seta toate detaliile sunetelor pe care le va
emite KDE și aplicațiile sale.</para>

<sect2>
<title>Difuzor</title>

<para>KDE generează diferite semnale de avertisment, numite beep-uri, ce apar în momentul în
care faceți vreo greșeală (de exemplu, copierea unui fișier într-un director la care nu aveți
acces). Tot aici puteți să modificați setările pentru aceste sunete:
<variablelist>
<varlistentry>
<term>Volumul</term>
<listitem>
<para>Setează volumul beep-ului. Poate fi de la 0% (liniște) pînă la 100% (ar trebui să vă
gîndiți atent înainte de a face vreo greșeală după această setare...)</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Frecvența</term>
<listitem>
<para>Controlează frecvența tonului. Valorile posibile sînt între 0 (nici un beep) pînă la
2000 (ar trebui să nu-l setați astfel dacă aveți cîini sau lilieci prin preajmă)</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Durata</term>
<listitem>
<para>Comunică KDE cît timp să dureze tonul</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="InputDevices">
<title>Dispozitive de intrare</title>

<para>Puteți folosi diverse accesorii cu X11 (și astfel cu KDE). Puteți să le schimbați
setările aici:</para>

<sect2>
<title>Tastatura</title>

<para>
Aici puteți stabili dacă un caracter este repetat dacă țineți apăsată tasta corespunzătoare.
Dacă aveți o tastatură proastă și aveți nevoie de o confirmare audio a apăsării unei taste,
puteți seta și acest lucru.</para>
</sect2>

<sect2>
<title>Mouse-ul</title>

<para>
Mouse-ul este cel mai frecvent utilizat accesoriu în mediile grafice, și, pentru majoritatea
deținătorilor de calculatoare, cea mai intuitivă metodă de a naviga prin KDE.</para>

<para><variablelist>
<varlistentry>
<term>Accelerația</term>
<listitem>
<para>Setează viteza mouse-ului. Cu cît aceasta este mai mare, cu atît mai rapid se va mișca
cursorul pe ecran.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Prag</term>
<listitem>
<para>Este distanța pe care cursorul trebuie să o parcurgă (într-o perioadă scurtă
de timp) pînă cînd să înceapă mișcarea accelerată. Valoarea zero o dezactivează.</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>

Încercați să exersați cu aceste setări. Combinația potrivită vă va da posibilitatea să vă
mișcați cu precizie pe distanțe scurte și cu rapiditate pe distanțe mari.</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="PanelSettings">
<title>Setările panoului</title>

<para>
Puteți de asemenea accesa setările panoului selectînd meniul de
<emphasis remap="bf">aplicații KDE</emphasis> și alegînd <emphasis remap="bf">Panou -&gt;
Opțiuni...</emphasis>. Va apare o nouă fereastră conținînd trei subferestre.</para>

<sect2>
<title>Panoul și bara de procese</title>

<para>
În prima subfereastră îi puteți comunica KDE unde doriți să fie afișate
<emphasis remap="bf">panoul</emphasis> și <emphasis remap="bf">bara de procese</emphasis>.
Puteți de asemenea folosi meniul derulant pentru a alege
<emphasis remap="bf">mărimea panoului</emphasis> dacă deja afișarea este prea încărcată.
</para>
</sect2>

<sect2>
<title>Opțiuni</title>

<para>În această subfereastră puteți activa sau dezactiva baloanele de ajutor. Dacă le
activați, trebuie să setați și timpul cît trebuie lăsat cursorul mouse-ului deasupra unui
meniu pînă la apariția mesajului. După aceasta puteți seta dacă doriți ca
<emphasis remap="bf">panoul</emphasis> și/sau <emphasis remap="bf">bara de procese</emphasis>
să dispară cînd mouse-ul nu este deasupra lor. Opțiunea finală vă lasă să setați ceasul în
format 24 ore sau AM/PM.</para>
</sect2>

<sect2>
<title>Ecranele de lucru</title>

<para>După cum am mai discutat, ecranele vă conferă mai mult spațiu și vă ajută să vă
organizați munca. Selectînd subfereastra <emphasis remap="bf">Ecrane</emphasis>, le puteți
personaliza. Observați cele două indicatoare din josul ferestrei. Indicatorul
<emphasis remap="bf">Vizibil</emphasis> vă lasă să setați cîte ecranele de lucru doriți,
<emphasis remap="bf">Mărime</emphasis> setează mărimea iconițelor de pe panou. Activați cîte
ecrane credeți că veți folosi. Acum puteți edita numele lor în partea superioară a ferestrei.
</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="SystemInformation">
<title>Informații despre sistem</title>

<para>
Nu sînt setări ce să poata fi schimbate aici. În schimb, veți obține informații despre
<emphasis remap="bf">memoria</emphasis> disponibilă și despre
<emphasis remap="bf">procesor/procesoare</emphasis>.</para>
</sect1>

<sect1 id="Network">
<title>Rețeaua</title>

<para>
KDE vă oferă managementul complet al rețelei prin Centrul de Control KDE.
Asta vă face viața de potențial administrator de sistem UNIX foarte ușoară: de acum, setarea
server-elor va fi mai rapidă și mai ușoară. Din cauza că setarea este mai ușoară, vor exista
mai puține greșeli și probleme de securitate cauzate de aceste greșeli.</para>

<sect2>
<title>Starea rețelei Samba</title>

<para>Acest punct vă dă informații despre utilizatorii ce sînt conectați la stația
dumneavoastră UNIX prin protocolul SMB (Session Message Block). SMB este protocolul folosit în
special de stațiile Windows 95 și Windows NT pentru a partaja fișiere și directoare.</para>
</sect2>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="TricksforYourDailyWork">
<title>Sfaturi pentru lucrul de zi cu zi</title>

<para><emphasis>"Oricine poate face o omletă din ouă. Șmecheria e să faci una din nici un ou."
</emphasis>
(Fortune Cookies)</para>

<para>Aproape oricine poate folosi KDE. Este motivul pentru care a fost proiectat. Nu sînt
nici parametri ciudați în linia de comandă, ci doar cîteva fișiere de configurare ASCII. În
orice caz, sînt cîteva metode de a lucra mai elegant, lăsîndu-vă timp pentru lucrurile cu
adevărat importante, precum tetris-ul.</para>

<sect1 id="shortcuts">
<title>Tabelul de acceleratori de tastatură</title>

<para><variablelist>
<varlistentry>
<term>Alt-Esc sau Control-Esc</term>
<listitem>
<para>Afișează managerul sesiunii KDE, din care se poate sări direct la o
anumită aplicație sau din care se poate ieși din KDE</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Alt-Tab sau Alt-Shift-Tab</term>
<listitem>
<para>Trece dintr-o fereastră în alta</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Ctrl-Tab sau Ctrl-Shift-Tab</term>
<listitem>
<para>Trece dintr-un ecran de lucru în altul</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Alt-F2</term>
<listitem>
<para>Linia de comandă</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Alt-F3</term>
<listitem>
<para>Meniul ferestrei</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Alt-F4</term>
<listitem>
<para>Închide fereastra curentă</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Ctrl-F[1..8]</term>
<listitem>
<para>Trece pe un anumit ecran de lucru</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Ctrl-Alt-Esc</term>
<listitem>
<para>Închide necondiționat o fereastră (fiecare fereastră selectată va fi închisă
imediat)</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Ctrl-Alt-Backspace</term>
<listitem>
<para>Ieșire din KDE (fără salvare!). Folosiți-o numai ca ultimă soluție.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Ctrl-Alt-Numpad +</term>
<listitem>
<para>Trece la rezoluția de afișare următoare</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Ctrl-Alt-Numpad -</term>
<listitem>
<para>Trece la rezoluția de afișare precedentă</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
 </para>
</sect1>

<sect1 id="MouseTechniques">
<title>Tehnici de utilizare a mouse-ului</title>

<para><variablelist>
<varlistentry>
<term>Clic pe marginea barei de titlu</term>
<listitem>
<para><emphasis>Stînga:</emphasis> activează și ridică fereastra; <emphasis>Mijloc:</emphasis>
activează și coboară fereastra; <emphasis>Dreapta:</emphasis> afișează meniul ferestrei,
dacă este activă, iar dacă nu, o activează.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Dublu-clic pe titlul ferestrei</term>
<listitem>
<para>Maximizează fereastra</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Tragerea barei de titlu</term>
<listitem>
<para>Mută fereastra</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Tragerea colțurilor sau marginilor</term>
<listitem>
<para>Modifică dimensiunile ferestrei</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Alt cu clic stînga</term>
<listitem>
<para>Mută fereastra</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Alt cu clic mijloc</term>
<listitem>
<para>Ridică fereastra</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Alt cu clic dreapta</term>
<listitem>
<para>Modifică dimensiunile ferestrei</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Clic pe iconița din stînga-sus</term>
<listitem>
<para>Meniul ferestrei</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Clic pe butonul de țintuire</term>
<listitem>
<para>Fixează sau desprinde fereastra</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Clic pe butonul de maximizare</term>
<listitem>
<para><emphasis>Stînga:</emphasis> maximizează fereastra; <emphasis>Mijloc:</emphasis>
maximizează doar pe verticală; <emphasis>Dreapta:</emphasis>maximizează doar pe orizontală
</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Clic pe butonul de închidere</term>
<listitem>
<para>Închide fereastra, iar programul vă întreabă dacă doriți să salvați starea
curentă.</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
 </para>
</sect1>

<sect1 id="ActivatingtheScreen">
<title>Activarea screensaver-ului prin ducerea mouse-ului într-un colț al ecranului</title>

<para>În afară de butonul de blocare a ecranului de pe panoul KDE, există o altă metodă de a
porni screensaver-ul. În opțiunile screensaver-ului (meniul de
<emphasis remap="bf">aplicații KDE -&gt; Configurare -&gt; Protecție ecran</emphasis>) dați clic
pe unul din colțurile ecranului de previzualizare. Vor fi prezentate trei opțiuni.
<emphasis remap="bf">Ignoră</emphasis> va ignora orice mișcare a mouse-ului în acel colț.
<emphasis remap="bf">Salvează ecranul</emphasis> va porni screensaver-ul după ce cursorul mouse-ului va
sta în acel colț pentru mai mult de 5 secunde.
<emphasis remap="bf">Blochează ecranul</emphasis> va face același lucru ca și
<emphasis remap="bf">Salvează ecranul</emphasis>, numai că va cere parola.</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="EntertainmentApplications">
<title>Aplicații de divertisment</title>

<para>În pachetul <filename>kdegames</filename> aveți aplicațiile descrise în continuare.
</para>
<para>Aplicațiile stabile sînt relativ lipsite de erori și există în format sursă și
binar.</para>
<para><ulink url="ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable/latest/distribution/">ftp.kde.org/pub/kde/stable/latest/distribution/stable</ulink></para>

<para>Versiunile instabile se schimbă zilnic și există doar în format sursă, acest lucru
însemnînd că trebuie compilate înainte de a le putea folosi. Amintiți-vă că acestea sînt
versiuni instabile și e posibil nici să nu poată fi compilate. Dacă aveți vreo problemă cu o
aplicație instabilă, raportați problema și mai mult ca sigur va fi rezolvată în următoarea
versiune.</para>

<para><ulink url="ftp://ftp.kde.org/pub/kde/unstable/CVS/snapshots/current/">ftp.kde.org/pub/kde/unstable/CVS/snapshots/current</ulink></para>

<sect1 id="Kmines">
<title>Kmines</title>

<para>
</para>
</sect1>

<sect1 id="Kpoker">
<title>Kpoker</title>

<para>
</para>

</sect1>

<sect1 id="Ktetris">
<title>Ktetris</title>

<para>
</para>

</sect1>
</chapter>

<chapter id="GraphicalApplications">
<title>Aplicații grafice</title>

<para>În pachetul <filename>kdegraphics</filename> aveți aplicațiile descrise în continuare.
</para>

<para>Aplicațiile stabile sînt relativ lipsite de probleme și există în format sursă și binar.
</para>

<para><ulink url="ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable/latest/distribution/">ftp.kde.org/pub/kde/stable/latest/distribution/stable</ulink></para>

<para>Versiunile instabile se schimbă zilnic și există doar în format sursă, acest lucru
însemnînd că trebuie compilate înainte de a putea fi folosite. Amintiți-vă că acestea sînt
versiuni instabile și e posibil nici să nu poată fi compilate. Dacă aveți vreo problemă cu o
aplicație instabilă, raportați problema și mai mult ca sigur va fi rezolvată în următoarea
versiune.</para>

<para><ulink url="ftp://ftp.kde.org/pub/kde/unstable/CVS/snapshots/current/">ftp.kde.org/pub/kde/unstable/CVS/snapshots/current</ulink></para>

<sect1 id="Kfract">
<title>Kfract - generator de fractali</title>

<para>
</para>

</sect1>

<sect1 id="KView">
<title>KView - vizualizor de imagini</title>

<para>Kview este un vizualizor de imagini care poate afișa următoarele formate:
<filename>JPEG</filename>, <filename>GIF</filename>, <filename>XPM</filename>,
<filename>XBM</filename>, <filename>PNM</filename>, <filename>BMP</filename>,
<filename>PCX</filename>, <filename>ILBM</filename>, <filename>TGA</filename> și
<filename>EPS</filename>.  KView suportă operații <emphasis>drag-and-drop</emphasis> cu
alte aplicații KDE.</para>

<sect2>
<title>Managerul de afișare</title>
<sect3>
<title>Lista de imagini</title>

<para>Este lista tuturor imaginilor ce sînt încărcate în Kview. Puteți selecta imaginile ce
trebuie afișate folosind comanda:
<command>kview $KDEDIR/share/wallpapers/*</command>
Aceasta va deschide Kview cu toate imaginile de fundal care sînt în sistemul dumneavoastră.
</para>

<para>Odată ce Kview este pornit, puteți folosi <emphasis>drag-and-drop</emphasis> cu
managerul de fișiere, pentru a încărca imagini în lista de imagini. Celelalte două metode
pentru a încărca o imagine sînt butonul <emphasis>Deschide fișier...</emphasis>
și selectarea din meniu <emphasis>Fișier -&gt; Deschide...</emphasis>.</para>

<para>Pentru a afișa o imagine din lista de imagini, dați dublu-clic pe numele ei și
fereastra vizualizorului se va deschide cu imaginea gata încărcată.</para>

</sect3>
</sect2>

<sect2>
<title>Fereastra imaginii</title>

<para>Dînd clic dreapta pe o imagine va determina afișarea unui meniu cu următoarele opțiuni:
</para>
<sect3>
<title>Modifică dimensiunea</title>

<para>	
Dacă doriți să reprezentați imaginea mai mare sau mai mică, folosiți una din opțiunile de
afișare: -50%, -10%, +10%, +50%.</para>

</sect3>
<sect3>
<title>Rotește</title>

<para>Cu această opțiune puteți roti sau oglindi imaginea.</para>

</sect3>
</sect2>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="MultimediaApplications">
<title>Aplicații multimedia</title>

<para>În pachetul <filename>kdemultimedia</filename> aveți aplicațiile descrise în continuare.
</para>

<para>Aplicațiile stabile sînt relativ lipsite de probleme și există în format sursă și binar.
</para>

<para><ulink url="ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable/latest/distribution/">ftp.kde.org/pub/kde/stable/latest/distribution/stable</ulink></para>

<para>Versiunile instabile se schimbă zilnic și există doar în format sursă, acest lucru
însemnînd că trebuie compilate înainte de a putea fi folosite. Amintiți-vă că acestea sînt
versiuni instabile și e posibil nici să nu poată fi compilate. Dacă aveți vreo problemă cu o
aplicație instabilă, raportați problema și mai mult ca sigur va fi rezolvată în următoarea
versiune.</para>

<para><ulink url="ftp://ftp.kde.org/pub/kde/unstable/CVS/snapshots/current/">ftp.kde.org/pub/kde/unstable/CVS/snapshots/current</ulink></para>

<sect1 id="Kmix">
<title>Kmix - mixerul audio</title>

<para>
</para>

</sect1>

<sect1 id="Kmedia">
<title>Kmedia - Redare multimedia</title>

<para>
</para>

</sect1>
</chapter>

<chapter id="NetworkApplications">
<title>Aplicații de retea</title>

<para>În pachetul <filename>kdenetwork</filename> aveți aplicațiile descrise în continuare.
</para>

<para>Aplicațiile stabile sînt relativ lipsite de probleme și există în format sursă și binar.
</para>

<para><ulink url="ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable/latest/distribution/">ftp.kde.org/pub/kde/stable/latest/distribution/stable</ulink> </para>

<para>Versiunile instabile se schimbă zilnic și există doar în format sursă, acest lucru
însemnînd că trebuie compilate înainte de a putea fi folosite. Amintiți-vă că acestea sînt
versiuni instabile și e posibil nici să nu poată fi compilate. Dacă aveți vreo problemă cu o
aplicație instabilă, raportați problema și mai mult ca sigur va fi rezolvată în următoarea
versiune.</para>

<para><ulink url="ftp://ftp.kde.org/pub/kde/unstable/CVS/snapshots/current/">ftp.kde.org/pub/kde/unstable/CVS/snapshots/current</ulink></para>

<sect1 id="Kmail">
<title>Kmail - client de e-mail</title>

<para>
</para>

</sect1>

<sect1 id="Knu">
<title>Knu - utilitare de rețea</title>

<para>
</para>

</sect1>

<sect1 id="Krn">
<title>Krn - client de știri</title>

<para>
</para>

</sect1>
</chapter>

<chapter id="UtilityApplications">
<title>Aplicații utilitare</title>

<para>În pachetul <filename>kdeutilities</filename> aveți aplicațiile descrise în continuare.
</para>

<para>Aplicațiile stabile sînt relativ lipsite de probleme și există în format sursă și binar.
</para>

<para><ulink url="ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable/latest/distribution/">ftp.kde.org/pub/kde/stable/latest/distribution/stable</ulink></para>

<para>Versiunile instabile se schimbă zilnic și există doar în format sursă, acest lucru
însemnînd că trebuie compilate înainte de a putea fi folosite. Amintiți-vă că acestea sînt
versiuni instabile și e posibil nici să nu poată fi compilate. Dacă aveți vreo problemă cu o
aplicație instabilă, raportați problema și mai mult ca sigur va fi rezolvată în următoarea
versiune.</para>

<para><ulink url="ftp://ftp.kde.org/pub/kde/unstable/CVS/snapshots/current/">ftp.kde.org/pub/kde/unstable/CVS/snapshots/current</ulink></para>
</chapter>

<chapter id="FrequentlyAskedQuestionsAboutKDE">
<title>Întrebări frecvente despre KDE</title>

<para><emphasis>"Cine ești? -- </emphasis>
<emphasis>Sînt cel mai groaznic coșmar al tău..."</emphasis>
(Desenele animate "Batman")</para>

<para>Sînt cîteva întrebări care sînt mereu puse în listele de discuții KDE. Pentru a ține
traficul cît mai scăzut (pentru a face listele mai ușor de citit), le-am inclus în această
secțiune. Așa că, vă rog, fiți bun și nu le mai puneți în listele de discuții -- gîndiți-vă
la citatul de mai sus!</para>

<sect1 id="WhatDoesKDEStandFor">
<title>Ce înseamnă "KDE"?</title>

<para>
KDE înseamnă <emphasis>"Mediul Grafic K (K Desktop Environment)",</emphasis> care reprezintă o
colecție de utilitare, un manager de ferestre și un manager de fișiere. A fost gîndit astfel
încît să vă facă viața sub UNIX mai ușoară.</para>
</sect1>

<sect1 id="ICannotCompilePackagexxx">
<title>Nu pot compila pachetul xxx</title>

<para>
Asigurați-vă întotdeauna că ați instalat ultimele biblioteci KDE. Software-ul este în continuă
dezvoltare, așa că dependențele se schimbă de la o zi la alta. Vă pot fi de folos și
<link linkend="sourcedistribution">sfaturile generale pentru compilare</link>.
O altă problemă ar putea-o constitui și folosirea unui program scris pentru o versiune mai
veche de KDE, care depinde de fișiere <filename>include</filename> vechi. Verificați data
fișierelor. Ar trebui să fie mai recentă decît a versiunii dumneavoastră curente de KDE.
</para>
</sect1>

<sect1 id="KDEisNotStable">
<title>KDE nu este stabil</title>

<para>KDE este proiectat pe două ramuri, una pentru programatori, iar alta pentru utilizarea
normală (unde stabilitatea este la mare preț). Puteți obține KDE, în general, în mai multe
moduri. Obținerea pachetelor precompilate în diferite formate binare (rpm, deb, tgz),
etichetate cu versiunea corespunzătoare (de exemplu, 1.1) este cea mai bună metodă de a păstra
stabilitatea sistemului dumneavoastră grafic.</para>

<para>Prețul stabilității este acela că trebuie să așteptați o următoare versiune pentru a vă
bucura de noi facilități. Dacă doriți să folosiți ultimele și cele mai grozave versiuni de
software, trebuie să vă descurcați cu codul sursă, chiar și cu versiunile CVS. Acestea sînt
lansări zilnice ale tuturor aplicațiilor la care lucrează programatorii și aici unele lucruri
sigur au erori. NU VĂ BAZAȚI PE VERSIUNILE CVS PENTRU A AVEA UN SISTEM GRAFIC OPERAȚIONAL.
Vă veți arde pînă la urmă!</para>
</sect1>
<sect1 id="mailinglists">
<title>Alte surse de ajutor</title>

<para>Vizitați <ulink url="http://www.kde.org">site-ul de web KDE</ulink> pentru ultimele
informații referitoare la KDE. Puteți să vă și înscrieți la listele noastre de discuții.
</para>

<para>
Pentru a fi înscris trimiteți un mesaj la adresa specificată cu <emphasis>subscribe
adresa_dumneavoastră_de_e-mail</emphasis> în cîmpul de subiect:</para>

<para>Lista normală de discuții KDE,
<ulink url="mailto:kde-request@kde.org">kde-request@kde.org</ulink></para>

<para>Lista de discuții a programatorilor,
<ulink url="mailto:kde-devel-request@kde.org">kde-devel-request@kde.org</ulink></para>

<para>Discuții despre interfața KDE,
<ulink url="mailto:kde-look-request@kde.org">kde-look-request@kde.org</ulink></para>

<para>Anunțuri despre KDE,
<ulink url="mailto:kde-announce-request@kde.org">kde-announce-request@kde.org</ulink></para>

<para>Întrebări despre licența KDE,
<ulink url="mailto:kde-licensing-request@kde.org">kde-licensing-request@kde.org</ulink></para>

<para>Lista utilizatorilor KDE,
<ulink url="mailto:kde-user-request@kde.org">kde-user-request@kde.org</ulink></para>

<para>Lista creatorilor de documentație,
<ulink url="mailto:kde-doc-request@kde.org">kde-doc-request@kde.org</ulink></para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="Epilog">
<title>Epilog</title>

<para><emphasis>"A avut clipele ei, a avut stil,</emphasis>
<emphasis>mulțimea era în sine un spectacol,</emphasis>
<emphasis>lîngă Casa Rossada strigînd</emphasis>
<emphasis>'Eva Peron'; dar toate astea-au trecut...)</emphasis>
(Finalul de la "Evita")</para>

<para>Sperăm ca această lucrare să vă fie de folos, informativă și poate chiar agreabilă.
Dacă doriți să ne comunicați opinia dumneavoastră sau să sugerați îmbunătățiri care ar trebui
aduse, vedeți sectiunea <link linkend="contactingauthors">Contactarea autorilor</link>
pentru informații suplimentare. Rîndurile următoare nu sînt necesare pentru înțelegerea
KDE, dar poate că totuși le veți citi.</para>

<sect1 id="docustaff">
<title>Echipa de documentare KDE</title>

<para>
<variablelist>
<varlistentry>
<term>Andreas Buschka</term>
<listitem>
<para>Cel responsabil de cea mai mare parte a acestui material. A citit despre KDE
într-o revistă germană de calculatoare și de atunci a rămas fascinat de el. Îi plac: mîncarea
italiană, înotul, jocurile role-playing (GURPS, DSA), muzica Sabrinei Setlur și tot ce este
legat de romantism. Îi displac: zilele de luni, să  vadă KDE cum nu se compilează, vremea
însorită, versurile lipsite de sens, o companie renumită de software din Redmond, USA.</para>
<para><ulink url="mailto:andi@circe.tops.net">andi@circe.tops.net</ulink></para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Robert D. Williams</term>
<listitem>
<para>Creatorul primei versiuni, actualmente coordonatorul echipei,
<ulink url="mailto:rwilliam@kde.org">rwilliam@kde.org</ulink></para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Poul Gerhard</term>
<listitem>
<para>A contribuit cu numeroase modificări și corecții</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>John Waalkes</term>
<listitem>
<para>A contribuit cu numeroase modificări și corecții</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Vernon Wells</term>
<listitem>
<para>A contribuit cu numeroase modificări și corecții</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Kay Lutz</term>
<listitem>
<para>A contribuit cu numeroase modificări și corecții</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Stephan Kulow</term>
<listitem>
<para>Programatorul nostru profesionist de instalatoare...,
<ulink url="mailto:coolo@kde.org">coolo@kde.org</ulink> </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Traducerea franceză</term>
<listitem>
<para>John B. Perr,
<ulink url="mailto:jperro@mail.change-espace.fr">jperro@mail.change-espace.fr</ulink></para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Traducerea germană</term>
<listitem>
<para>Oliver Hensel,
<ulink url="mailto:Oliver.Hensel@gmx.net">Oliver.Hensel@gmx.net</ulink></para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Traducerea italiană</term>
<listitem>
<para>Antonio Esposito,
<ulink url="mailto:antonio.esposito@star1.change-espace.fr">antonio.esposito@star1.change-espace.fr</ulink> </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Traducerea poloneză</term>
<listitem>
<para>Piotr Roszatycki,
<ulink url="mailto:dexter@fnet.com.pl">dexter@fnet.com.pl</ulink>   </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Traducerea portugheză</term>
<listitem>
<para>Goncalo Valverde,
<ulink url="mailto:grumbler@esoterica.pt">grumbler@esoterica.pt</ulink> </para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Traducerea română</term>
<listitem>
<itemizedlist>
<listitem><para>
Răzvan Cristian Oprea (traducerea inițială),
<ulink url="mailto:rcoprea@home.ro">rcoprea@home.ro</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para>Claudiu Costin (actualizare, diacritice),
<ulink url="mailto:claudiuc@interplus.ro">claudiuc@interplus.ro</ulink></para>
</listitem>
</itemizedlist>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Traducerea rusă</term>
<listitem>
<para>Sergey Orlovsky,
<ulink url="mailto:cyberian@cyberia.math.nsc.ru">cyberian@cyberia.math.nsc.ru</ulink></para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Traducerea spaniolă</term>
<listitem>
<para>Gustavo Cavazos,
<ulink url="mailto:gcavazos@yahoo.com">gcavazos@yahoo.com</ulink></para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Revizia engleză</term>
<listitem>
<para>Peter Silva,
<ulink url="mailto:Peter.Silva@kde.org">Peter.Silva@kde.org</ulink></para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
</para>
</sect1>

<sect1 id="Westillneedpeople">
<title>Avem nevoie de oameni!</title>

<para>
KDE este un proiect uriaș și fiecare susținător al KDE a realizat acest lucru. Cu toții ne
străduim din greu să creăm o interfață utilizator care să fie ușor de utilizat și care de
asemenea să aibă poate potențialul de a face UNIX-ul pregătit pentru PC-uri. De asemenea, aveți
posibilitatea de a participa la acest proiect și am fi recunoscători dacă ați face-o.
Programatorii și utilizatorii interesați comunică prin listele de discuții prezentate în
<xref linkend="mailinglists">. Dacă doriți să vă oferiți ajutorul, faceți-o! Avem nevoie de
ajutor în următoarele departamente:</para>

<para><itemizedlist>
<listitem>
<para>Programare (biblioteci și aplicații)
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Documentație
 </para>
</listitem>
<listitem>
<para>Grafică
 </para>
</listitem>
<listitem>
<para>Testare beta
 </para>
</listitem>
<listitem>
<para>și tot restul...</para>
</listitem>
</itemizedlist>
 </para>
</sect1>

<sect1 id="Sourcesofinformation">
<title>Surse de informații folosite în crearea acestei cărți</title>

<para>În alcătuirea prezentului material autorii au folosit următoarele surse de informații:
</para>

<para><itemizedlist>
<listitem>
<para>Listele de discuții KDE</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Diversele fișiere README și HTML care aparțin componentelor KDE</para>
</listitem>
<listitem>
<para><filename>ksgml2html</filename> pentru crearea versiunii HTML a acestei lucrări</para>
</listitem>
</itemizedlist>
 </para>
</sect1>
<sect1 id="Greetings">
<title>Felicitări</title>

<para>
Andreas Buschka: </para>

<para>
<emphasis>Pentru susținerea moralului:</emphasis>
Robert David Williams </para>

<para>
<emphasis>Pentru suportul muzical avut în timpul lucrului:</emphasis>
Madonna (și coloana sonoră a filmului "Evita"),
Enigma (și "MCMXC", "The Cross Of Changes" și "Le Roi Est Mort, Vive Le
Roi!"),
The Verve (și "Bittersweet Symphony"), Sabrina Setlur (și "Die neue S-Klasse")</para>

<para>
<emphasis>Fără mulțumiri către:</emphasis>
O companie renumită de software din Redmond, USA
</para>
</sect1>

<sect1 id="gnulicense">
<title>Licența Publică Generală GNU</title>
<para>
Ceea ce urmează este o copie a licenței publice generale GNU, versiunea 2. Dacă nu
știți la ce folosește, vă prezentăm o scurtă descriere:</para>

<para>KDE și rezultatul muncii echipei KDE sînt destinate publicului larg, oricine
putîndu-se bucura de ele. Dar a-l face PD (Public Domain) sau Freeware nu ar proteja suficient
această muncă. Nimic nu ar putea opri companiile comerciale de software să abuzeze de munca
noastră și de a-și accelera propriile procese de dezvoltare și proiectare. De aceea, GPL
reprezintă alegerea KDE.</para>

<para><screen>

                     LICENTA PUBLICA GENERALA GNU
                     Versiunea 2, iunie 1991

           Copyright (C) 1989, 1991 Free Software Foundation, Inc.
           59 Temple Place, Suite 330, Boston, MA  02111-1307  USA

           Este permisa copierea acestui document, dar este interzisa
           modificarea lui.

                             Prefata

     Licentele majoritatii programelor sint concepute pentru a va priva
     de libertatea de a modifica si distribui programele respective.  In
     contrast, intentia Licentei Publice Generale GNU este de a va garanta
     libertatea de a distribui si modifica programele libere si de a se
     asigura ca programele sint libere pentru toti utilizatorii.  Aceasta
     Licenta Publica Generala se aplica majoritatii programelor apartinind
     Free Software Foundation precum si tuturor celorlalte programe ai
     caror autori decid sa o foloseasca.  Alte programe apartinind Free
     Software Foundation sint puse sub Licenta Publica Generala GNU pentru
     Biblioteci.  Aceasta Licenta poate fi de asemenea folosita pentru
     programele dumneavoastra.

     Libertatea programelor nu implica neaparat absenta costului.
     Licentele noastre sint concepute sa va garanteze libertatea de a
     distribui copii ale programelor libere (si de a oferi acest serviciu
     contra cost, daca doriti), de a obtine codul sursa, de a schimba
     programul sau a folosi portiuni din el in noi programe libere si de a
     sti ca puteti face toate aceste lucruri.

     Pentru a va proteja drepturile, trebuie sa impunem restrictii impotriva
     oricui ar incerca sa va conteste aceste drepturi sau sa va ceara sa
     renuntati la ele.  Aceste restrictii implica anumite responsabilitati
     pentru dumneavoastra daca distribuiti copii ale programelor sau daca
     le modificati.

     De exemplu, daca distribuiti copii ale unui program, indiferent daca
     o faceti gratuit sau contra unei sume de bani, trebuie sa dati
     beneficiarilor toate drepturile pe care le aveti dumneavoastra.
     Trebuie sa va asigurati ca ei primesc, sau pot primi, codul sursa al
     programului.  In plus, trebuie sa le aratati care sint termenii in
     care primesc programul pentru ca ei sa stie care le sint drepturile.

     Drepturile dumneavoastra sint protejate in doua etape:
      (1)prin stabilirea drepturilor de autor pentru program;
      (2)prin aceasta Licenta care va da dreptul legal de a copia, distribui
         si/sau modifica programul.

     De asemenea, pentru propria noastra protectie cit si pentru cea a
     autorilor, vrem sa ne asiguram ca toata lumea intelege ca nu exista
     nici un fel de garantie pentru acest program liber.  Daca programul
     este modificat de altcineva si distribuit mai departe, vrem ca
     beneficiarii programului sa stie ca ceea ce au nu este originalul, in
     asa fel incit nici o problema introdusa de altcineva nu va avea un
     efect negativ asupra reputatiei autorilor initiali.

     Orice program liber este in mod constant amenintat de patentele
     software.  Noi vrem sa evitam pericolul ca cei ce redistribuie
     programe libere sa obtina patente, practic transformind programul
     intr-unul aflat sub controlul total al persoanei sau institutiei ce
     detine patentul.  Pentru a preveni aceasta
     situatie, facem clara pozitia noastra conform careia orice patent
     trebuie acordat ori in asa fel incit sa poata fi folosit gratuit si
     fara restrictii de oricine, ori deloc.

     Termenii si conditiile exacte de copiere, distribuire si modificare
     sint specificate in urmatoarele paragrafe.
 		
         LICENTA PUBLICA GENERALA GNU
         TERMENI SI CONDITII PENTRU COPIERE, DISTRIBUIRE SI MODIFICARE
 		
     (0)
     Aceasta Licenta se aplica oricarui program sau proiect ce contine
     o mentiune a detinatorului drepturilor de autor spunind ca poate fi
     distribuit in termenii acestei Licente Publice Generale.  Prin
     "Program" vom intelege orice asemenea program sau proiect, iar prin
     "proiect bazat pe Program" vom intelege fie programul fie orice alt
     proiect derivat din Program conform cu legea drepturilor de autor: un
     proiect ce contine Programul sau portiuni din el, fie in forma
     originala fie modificata si/sau tradusa in alta limba.  (In restul
     acestui document traducerile vor fi incluse fara restrictii in
     termenul "modificare").  Fiecare persoana autorizata de aceasta
     Licenta va fi desemnata prin termenul "dumneavoastra".

     Activitatile care nu sint de copiere, distribuire si modificare sint
     in afara scopului acestei Licente.  Activitatea de executare a
     programului nu este restrictionata, iar rezultatul programului
     este acoperit de licenta doar in cazul in care
     continutul sau constituie un proiect bazat pe Program (independent de
     faptul ca a fost obtinut prin rularea Programului).  In ce masura
     acest lucru este adevarat depinde de natura Programului.

     (1)
     Puteti copia si distribui copii nemodificate ale codului sursa al
     Programului in forma in care il primiti, prin orice mediu, cu conditia
     sa specificati vizibil pe fiecare copie autorul si lipsa oricarei
     garantii, sa pastrati intacte toate notele referitoare la aceasta
     Licenta si la absenta oricarei garantii si sa distribuiti o copie a
     acestei Licente cu fiecare copie a Programului.

     Puteti pretinde o retributie financiara pentru actul fizic de transfer
     al unei copii si puteti oferi garantie contra cost.

     (2)
     Puteti efectua modificari asupra copiilor Programului (sau asupra
     oricaror portiuni ale sale), creind astfel un "proiect bazat pe
     Program".  Copierea si distribuirea unor asemenea modificari sau
     proiecte se pot face conform termenilor sectiunii precedente (1), doar
     daca toate conditiile urmatoarele sint indeplinite:

     a.Toate fisierele modificate trebuie sa contina note foarte
       vizibile mentionind faptul ca dumneavoastra le-ati modificat,
       precum si data fiecarei modificari.

     b.Orice proiect pe care il distribuiti sau publicati, care in
       intregime sau in parte contine sau este derivat din Program
       (sau orice parte a acestuia), trebuie sa poata fi folosit de
       oricine, gratuit si in intregime, in termenii acestei Licente.

     c.Daca programul modificat citeste comenzi in mod interactiv,
       trebuie sa il modificati in asa fel incit atunci cind este
       pornit in mod interactiv sa afiseze un mesaj referitor la
       drepturile de autor precum si o nota mentionind lipsa oricarei
       garantii (sau sa mentioneze faptul ca dumneavoastra oferiti o
       garantie).  De asemenea trebuie specificat faptul ca
       utilizatorii pot redistribui programul in aceste conditii
       precum si o explicatie a modalitatii in care poate fi obtinut
       textul acestei Licente.  (Exceptie: daca Programul este
       interactiv dar nu afiseaza in mod normal un asemenea mesaj, nu
       este necesar ca proiectul bazat pe Program sa afiseze un
       mesaj).
     Aceste cerinte se aplica Programului modificat in intregime.  Daca pot
     fi identificate sectiuni ale proiectului care nu sint derivate din
     Program si pot fi considerate de sine statatoare, atunci aceasta
     Licenta si termenii sai nu se aplica acelor sectiuni cind sint
     distribuite ca proiecte separate.  Cind distribuiti aceleasi sectiuni
     ca parte a unui intreg care este un proiect bazat pe Program,
     distribuirea intregului proiect trebuie sa fie facuta in acord cu
     termenii acestei Licente, ale carei permisiuni pentru alte licente se
     extind asupra intregului si, deci, asupra fiecarei sectiuni in parte,
     indiferent de autor.

     Astfel, nu este in intentia acestei sectiuni sa pretinda drepturi sau
     sa conteste drepturile dumneavoastra asupra unui proiect efectuat in
     intregime de dumneavoastra.  Intentia este de a exercita dreptul de a
     controla distributia proiectelor derivate sau colective bazate pe
     Program.

     In plus, pura agregare (pe un mediu de stocare sau distributie) cu
     Programul (sau cu un proiect bazat pe Program) al unui alt proiect
     care nu este bazat pe Program nu aduce acel proiect sub incidenta
     acestei Licente.

     (3)
     Puteti copia si distribui Programul (sau un proiect bazat pe el,
     conform Sectiunii 2) in format obiect sau executabil conform
     termenilor Sectiunilor 1 si 2 de mai sus, cu conditia sa indepliniti
     una dintre conditiile de mai jos:

     a.Sa il oferiti insotit de codul sursa corespunzator, in format
       citibil de catre masina, care trebuie sa fie distribuit in
       termenii Sectiunilor 1 si 2 de mai sus pe un mediu de
       distributie uzual transportului de software, sau

     b.Sa il oferiti insotit de o oferta scrisa, (valida pentru cel
       putin trei ani, pentru o taxa care sa nu depaseasca costul
       fizic al efectuarii distributiei sursei), de a oferi o copie
       completa, in format citibil de catre masina, a codului sursa,
       distribuit in termenii sectiunilor 1 si 2 de mai sus, pe un
       mediu de distributie uzual transportului de software, sau

     c.Sa il oferiti insotit de informatia pe care ati primit-o
       referitoare la oferta de a distribui codul sursa corespunzator.
       (Aceasta alternativa este permisa numai pentru distribuiri
       necomerciale si doar daca ati primit programul in format obiect
       sau executabil impreuna cu aceasta oferta, in conformitate cu
       subsectiunea b de mai sus.)

     Codul sursa al unui proiect este forma preferata in care se fac
     modificari asupra proiectului.  Pentru un proiect executabil, codul
     sursa complet inseamna codul sursa al tuturor modulelor pe care le
     contine, impreuna cu toate fisierele asociate continind definitii ale
     interfetelor si scripturile folosite pentru a controla compilarea si
     instalarea executabilului.  Cu toate acestea, ca o exceptie, nu este
     obligatorie distribuirea impreuna cu codul sursa a acelor componente
     care sint in mod normal distribuite (in format sursa sau binar) cu
     componentele majore (compilator, nucleu etc.) ale sistemului de
     operare sub care ruleaza executabilul, exceptind situatia in care acea
     componenta acompaniaza executabilul.

     Daca distributia executabilului sau codului obiect este facuta prin
     oferirea permisiunii de copiere dintr-un loc dedicat, atunci oferirea
     permisiunii de copiere a codului sursa din acelasi loc este
     considerata distribuire a codului sursa, chiar daca beneficiarul nu
     este obligat sa copieze codul sursa impreuna cu codul obiect.

     (4)
     Nu puteti copia, modifica, sub-autoriza sau distribui Programul
     decit asa cum este prevazut in aceasta Licenta.  Orice incercare de a
     copia, modifica, sub-autoriza sau distribui Programul in alti termeni
     va duce la anularea drepturilor ce va revin conform acestei Licente.
     Cu toate acestea, nu vor fi anulate drepturile celor ce au primit
     copii sau drepturi de la dumneavoastra conform cu aceasta Licenta,
     atita timp cit ramin in conformitate cu ea.

     (5)
     Nu sinteti obligat sa acceptati aceasta Licenta, deoarece nu ati
     semnat-o.  Cu toate acestea, numai aceasta Licenta va permite sa
     modificati Programul sau proiectele derivate din el.  Aceste actiuni
     sint interzise prin lege daca nu acceptati aceasta Licenta.  In
     consecinta, prin modificarea sau distribuirea Programului (sau a
     oricarui proiect bazat pe Program), indicati in mod implicit
     acceptarea acestei Licente si a tuturor termenilor si conditiilor de
     copiere, distribuire sau modificare a Programului sau proiectelor
     bazate pe el.

     (6)
     De fiecare data cind redistribuiti Programul (sau orice proiect
     bazat pe Program), beneficiarul primeste o licenta de la licentiatorul
     original care ii permite sa copieze, distribuie sau modifice Programul
     in aceiasi termeni si conditii.  Nu puteti impune nici o restrictie
     aditionala asupra exercitarii drepturilor pe care destinatarul le
     primeste prin aceasta Licenta.  Nu sinteti responsabil cu impunerea
     respectarii acestei Licente de catre o terta parte.

     (7)
     In cazul in care, ca o consecinta a unei decizii judecatoresti,
     sau pretinsa incalcare a unui patent sau pentru orice alta cauza (nu
     neaparat limitata la chestiuni legate de patente), vi se impun
     conditii (prin hotarire judecatoreasca, intelegere sau alte mijloace)
     care contravin conditiilor acestei Licente, acest lucru nu va permite
     nerespectarea conditiilor acestei Licente.  Daca nu puteti face in asa
     fel incit sa satisfaceti simultan obligatiile din aceasta Licenta si
     alte obligatii pertinente, atunci, ca o consecinta, va este interzisa
     distribuirea Programului.  De exemplu, daca o autorizatie de folosire
     a unui patent nu va permite redistribuirea gratuita a Programului de
     catre oricine il primeste de la dumneavoastra, direct sau indirect,
     atunci singurul mod in care puteti satisface simultan aceste conditii
     si Licenta de fata este sa nu distribuiti Programul in nici un fel.

     Daca vreo portiune a acestei sectiuni este invalidata sau de neaplicat
     in anumite circumstante, restul sectiunii continua sa se aplice, iar
     sectiunea in intregime se aplica in toate celelalte circumstante.

     Nu este in intentia acestei sectiuni sa va determine sa incalcati
     vreun patent sau alte pretentii de drepturi de proprietate sau sa
     contestati valabilitatea oricaror asemenea pretentii. Aceasta sectiune
     are ca scop unic protejarea integritatii sistemului de distribuire de
     programe libere, care este implementat prin licente publice.  Multe
     persoane au contribuit generos la spectrul larg de programe
     distribuite prin acest sistem, bazindu-se pe aplicarea sa consistenta.
     Este la latitudinea autorului/donatorului sa decida daca este dispus
     sa distribuie programe prin orice alt sistem si o persoana autorizata
     sa foloseasca acele programe nu poate impune acea decizie.

     Intentia acestei sectiuni este de a clarifica ceea ce este considerat
     a fi o consecinta a restului acestei Licente.

     (8)
     Daca distributia si/sau folosirea Programului este restrictionata
     in anumite tari din cauza patentelor sau din cauza unor interfete
     aflate sub incidenta unor drepturi de autor restrictive, detinatorul
     drepturilor de autor ce plaseaza Programul sub aceasta Licenta poate
     adauga o limitare geografica a distribuirii ce exclude acele tari, in
     asa fel incit distribuirea este permisa doar in (sau intre) tarile
     care nu sint excluse.  Intr-un asemenea caz, Licenta incorporeaza
     aceasta limitare ca si cum ar fi scrisa in corpul acestei Licente.

     (9)
     Free Software Foundation poate publica din cind in cind noi
     versiuni (sau versiuni revazute) ale Licentei Publice Generale.
     Asemenea versiuni noi vor fi similare in spiritul versiunii prezente,
     dar pot diferi in anumite detalii, pentru a adresa noi probleme sau
     situatii.

     Fiecarei versiuni ii este asociat un numar unic.  Daca programul
     specifica faptul ca i se aplica un numar de versiune al acestei
     Licente si "orice versiune ulterioara", aveti optiunea de a urma
     termenii si conditiile acelei versiuni sau ale oricarei versiuni
     ulterioare publicate de Free Software Foundation.  Daca Programul nu
     specifica un numar de versiune, puteti alege orice versiune publicata
     vreodata de Free Software Foundation.

     (10)
     Daca doriti sa incorporati parti ale Programului in alte
     programe libere ale caror conditii de distributie sint diferite,
     cereti permisiunea autorului.  Pentru programe ale caror drepturi de
     autor apartin Free Software Foundation, cereti permisiunea de la Free
     Software Foundation. Uneori facem exceptii pentru aceasta.  Decizia
     noastra va fi ghidata de cele doua scopuri de a prezerva statutul
     liber al tuturor proiectelor derivate din programele noastre libere si
     de a promova distribuirea si refolosirea programelor in general.

                          NICI O GARANTIE

     (11)
     DEOARECE PROGRAMUL ESTE OFERIT SUB O LICENTA CE NU IMPLICA NICI
     UN COST, NU EXISTA NICI O GARANTIE PENTRU PROGRAM, IN MASURA PERMISA
     DE LEGILE CE SE APLICA.  EXCEPTIND SITUATIILE UNDE ESTE SPECIFICAT
     ALTFEL IN SCRIS, DETINATORII DREPTURILOR DE AUTOR SI/SAU ALTE PARTI
     IMPLICATE OFERA PROGRAMUL "IN FORMA EXISTENTA" FARA NICI O GARANTIE DE
     NICI UN FEL, EXPLICITA SAU IMPLICITA, INCLUZIND, DAR FARA A FI
     LIMITATA LA GARANTII IMPLICITE DE VANDABILITATE SI CONFORMITATE UNUI
     ANUMIT SCOP.  VA ASUMATI IN INTREGIME RISCUL IN CEEA CE PRIVESTE
     CALITATEA SI PERFORMANTA ACESTUI PROGRAM.  IN CAZUL IN CARE PROGRAMUL
     SE DOVEDESTE A FI DEFECT, VA ASUMATI IN INTREGIME COSTUL TUTUROR
     SERVICIILOR, REPARATIILOR SI CORECTIILOR NECESARE.

     (12)
     IN NICI O SITUATIE, EXCEPTIND CAZURILE IN CARE ESTE CERUT DE
     LEGEA APLICABILA SAU CA REZULTAT AL UNEI INTELEGERI SCRISE, UN
     DETINATOR AL DREPTURILOR DE AUTOR SAU ORICE ALTA PARTE CARE POATE
     MODIFICA SI/SAU REDISTRIBUI PROGRAMUL CONFORM PERMISIUNILOR DE MAI SUS,
     NU VA FI FACUT RASPUNZATOR PENTRU PAGUBELE DUMNEAVOASTRA, INCLUSIV
     CELE GENERALE, SPECIALE, INTIMPLATOARE SAU REZULTANTE, APARUTE DIN
     FOLOSIREA SAU INABILITATEA DE A FOLOSI PROGRAMUL (INCLUZIND, DAR FARA
     A FI LIMITAT LA PIERDEREA SAU DETERIORAREA DATELOR SAU PIERDERILE
     SUFERITE DE DUMNEAVOASTRA SAU TERTE PERSOANE SAU O INCAPACITATE A
     PROGRAMULUI DE A INTEROPERA CU ALTE PROGRAME), CHIAR DACA DETINATORUL
     SAU TERTA PARTE A FOST PREVENITA ASUPRA POSIBILITATII UNOR ASEMENEA
     PAGUBE.

</screen>
</para>
</sect1>
</chapter>
</book>
<!--
Local Variables:
mode: sgml
sgml-omittag: nil
sgml-shorttag: t
End:
-->
