<!DOCTYPE book PUBLIC "-//KDE//DTD DocBook V3.1-Based Variant V1.0//EN">
<book lang="sl">
<bookinfo>
<title>kdvi TeX DVI pregledovalnik - Uporabniški priročnik</title>
<authorgroup>
<author>
<firstname>Markku</firstname>
<surname>Hihnala</surname>
<affiliation>
<address><email><ulink url="mailto:mah@ee.oulu.fi">mah@ee.oulu.fi</ulink></email></address>
</affiliation>
</author>
</authorgroup>
<date>??/??/??</date>
<releaseinfo>??.??.??</releaseinfo>
<keywordset>
<keyword>KDE</keyword>
<keyword>dvi</keyword>
<keyword>DVI</keyword>
<keyword>TeX</keyword>
<keyword>tex</keyword>
<keyword>LaTeX</keyword>
<keyword>latex</keyword>
<keyword>device-independent</keyword>
<keyword>pregledovalnik</keyword>
<keyword>dvi pregledovalnik</keyword>
<keyword>kdvi</keyword>
<keyword>xdvi</keyword>
</keywordset>
</bookinfo>

<chapter id="USAGE">
<title>Uporaba</title>

<note>
<para>kdvi je DVI pregledovalnik osnovan na xdvik različice 18f mnogih avtorjev (glej datoteko AUTHORS).
Moji dodatki prejšnjemu delu se razširjajo pod GPL (glej datoteko COPYING).</para>

<para>To je alfa izdaja kdvi. Glej datoteko README.kdvi za opombe k izdaji.</para>
</note>

<para>Dvi pregledovalnik se lahko požene z uporabo datotečnega imena, da prikaže datoteko
npr.: <literal remap="verb">kdvi neka_pot/paper.dvi</literal> ali brez datotečnega imena
<literal remap="verb">kdvi</literal>  Kdvi bo dovolil odpiranje datoteke iz dialoga ali menuja nedavno
uporabljenih datotek. Ta menu je lahko dvignjen tudi z klikom na gumb Datoteka z desno tipko miške.</para>

<para>Običajni parametri, ki jih uporabljajo Qt in KDE aplikacije bodo vseeno delovali:
<literal remap="verb">kdvi -style windows -display :0 -geometry 400x400+0+0 -caption "DVI"</literal>  
Za integracijo z TeX je odprta DVI datoteka samodejno naložena vedno kadar je spremenjena.</para>
</chapter>

<chapter id="keyboard">
<title>Uporaba tipkovnice</title>

<para>Večina ukazov s tipkovnice je prikazanih v menujih kot vroče tipke.
Sledijo KDE standardu, če je to izvedljivo.
Lahko določite svoje priljubljene tipke z uporabo KDE standardnega
nastavitvenega dialoga za tipkovnico, dosegljivega iz menuja Nastavitve/Tipke.</para>

<para>Vedite, da lahko dosežete večino ukazov v menujih z pritiski na več tipk,
npr. prikaz Pomoč/O programu je narejen z Alt-p o. Uporabljate lahko tudi smerne tipke za
gibanje po menujih.
Tukaj je seznam nevidnih vezi (te niso nastavljive):
<itemizedlist>
<listitem>
<para>SPACE premakne navzdol na vrh naslednje strani podobno kot gumb Pojdi na vrh naslednje strani.</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Smerne tipke drsijo na običajen način. Z tipko Control uporabljajo zelo majhen
korak za natančno nadzira-nje.</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Home drsi na vrh strani.</para>
</listitem>
<listitem>
<para>End drsi na dno strani.</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</chapter>

<chapter id="Movingaround">
<title>Premikanje naokoli</title>

<para>Po strani lahko drsite na različne načine: z uporabo tipkovnice <xref linkend="keyboard">,
uporabo drsnikov, drsnega gradnika (okvirja),
ki se nahaja nad seznamom strani ali premikanjem zaslona z 
levim gumbom miške.</para>

<para>Menu Stran ponuja ukaze za spreminjanje prikazane strani.
Primitiven dialog je na razpolago za vnos številke strani. Drsnik
vam omogoča premikanje na prejšnjo stran z klikom na desni
ali srednji gumb miške. Seznam strani lahko kliknete z levo tipko
miške, da izberete stran.</para>

<para>Orodjarna ponuja gumbe za spremembe strani: Pojdi na prvo stran, Pojdi na prejšnjo stran,
Pojdi na vrh naslednje srani, Pojdi na naslednjo stran in Pojdi na zadnjo stran.  V sredini teh
je gumb Pojdi na vrh naslednje strani, ki
ga uporabljamo za preprosto branje skozi mnoge delno prikazane strani:
drsi navzdol do dna strani in potem na vrh naslednje strani.</para>
</chapter>

<chapter id="changingmagnification">
<title>Spreminjanje povečave</title>

<para>Menu Pogled ponuja izbiri za premikanje skozi dosegljive povečave:
Povečaj in pomanjšaj. Dosegljive povečave ustrezajo
osnovni ločljivosti uporabljenega pk-fonta in njegovim redukcijam za
celoštevilski faktor.</para>

<para>Orodjarna ponuja iste ukaze plus dve fiksirani
povečavi za hitro izbiro. Uporabljate jih lahko za preklop
med berljivo velikostjo besedila in povečanim pogledom (ločenega
povečevalnega okna ni) ali med berljivo velikostjo in celo-stranskim
pogledom. Te določene velikosti lahko spremenite z dialogom lastnosti.</para>

<para>Ne-obvezna možnost je izbira povečevalnega centra. Z levo tipko
miške lahko izberete točko na strani, ki se med spreminjanjem poveča-ve
(če je to možno) ne premakne. Uporabite to z klikom levega gumba miške
na podrobnosti, ki jo želite videti in pritisnite
gumb povečave.</para>
</chapter>

<chapter id="Markingpages">
<title>Označevanje strani</title>

<para>Strani lahko označite za tiskanje. Oznake so vidne v seznamu strani.</para>

<para>Trenutna stran je lahko označena z uporabo vnosa 'Označi stran' iz
DMT dvižnega menuja vidnega območja. Seznam strani ponuja več možnosti
za označevanje: lahko označite vse, lihe in sode,  ali trenutno stran in
odstranite oznako trenutne ali vseh strani ter preklapljate oznake z uporabo DMT dvižnega menuja
seznama strani. Klik ali vlečenje srednjega miškinega gumba prav tako
preklaplja oznake.</para>
</chapter>

<chapter id="Printing">
<title>Tiskanje</title>

<para>Ta različica ima nastavitveni dialog za tiskanje (dosegljiv iz
dialoga tiskanja) ki vam omogoča nastavitev metode tiskanja, n-gor program,
imena tiskalnika in spooler ukaza. Izbira metode tiskanja izbere
zunanji program, ki se bo uporabil za tiskanje.  Dosegljivi možnosti sta dvips in
dvilj4. Če uporabljate dvips, lahko pokličete n-gor program, da naredi
2 ali 4 strani na list. Izberite psnup (priporočlivo) ali mpage (bo
mogoče delovalo) če imate to nameščeno na sistemu.</para>

<para>Lahko dodate imena tiskalnikov ki bodo dosegljiva v dialogu tiskanja.</para>

<para>Nazadje lahko spremenite spooler ukaz (privzeto je to lpr) ki naj bere
standardni vhod. Možnost -P je dodana pri tiskanju na
neprivzet tiskalnik.</para>

<para>Ko ste nastavili tiskanje, lahko uporabite dialog tiskanja, kjer lahko
izberete strani, ki bodo natisnjene, kateri tiskalnik ali datoteka bo uporabljena
za izhod in drugo.</para>
</chapter>

<chapter id="QampA">
<title>Q &amp; A (vprašanja in odgovori)</title>

<para>Q: Zakaj kdvi ne prikazuje nič razen delovnega kurzorja?
A: Možno je,
da kdvi išče pk-fonte na napačnem mestu,
to pa lahko vzame veliko časa, posebej če to vključuje omrežno priklopljene
datotečne sisteme. To lahko preverite z strace, spodaj pa poglejte za zdravilo.
</para>

<para>Q: Kaj lahko naredim, če kdvi ne najde mojih PK-fontov?
A: Popraviti morate nastavitve za ločljivost in način Metafont.
Če to ne pomaga, poizkusite z nastavitvijo polja
'Pot do PK pisav' v Nastavitve/pisave, da bo kazal na seznam imenikov,
ki naj bodo preiskani za pk-fonti:
/var/lib/texmf/fonts/pk/ljfour/:/nek/drug/kraj
Lahko določite da bo kdvi iskal rekurzivno z dodajanjem dodatnega / na koncu
imena imenika:
/var/lib/texmf/fonts//
(To deluje kot xdvi-jeva spremenljivka XDVIFONTS.
Obstaja tudi dobra (gnu info) dokumentacija dosegljiva za kpathsea knjižnico
ki jo kdvi uporablja za iskanje fontov.)
To naredi kdvi uporaben, če imate kakšen drug sitem tex kot pa tetex in nimate
texmf.cnf datoteke.</para>

<para>Q: Kako usposobim generiranje fontov?
A: Če želite omogočiti samodejno ustvarjenje fontov z uporabo MakeTeXPK,
morate priskrbeti ustrezen način Metafont v dialogu nastavitev.
Če je samodejno generiranje pk-fontov onemogočeno (izbira),
bodo manjkajoči fonti prijavljeni v datoteko missfont.log v trenutnem imeniku.
Dobra ideja bi bila preveriti, ali so ukazi za generiranje fontov v missfont.log 
pravilni, preden omogočite generacijo fontov.</para>
</chapter>

<chapter id="BUGS">
<title>Hrošči</title>

<para>Znani hrošči:
<itemizedlist>
<listitem>
<para> Spremembe v velikosti papirja so pravilno prikazane le po ponovnem zagonu.</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Med prikazovanjem PS se gs proces občasno obesi. Ubijanje gs pomaga.</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Med prikazovanjem PS risana slika ni vedno osvežena. Drsenje pogleda
pomaga.</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Nameščen morate imeti xdvi in dosegljiv preko iskalne poti programa.
Lahko pa namestite dejansko datoteko z prazno izvedljivo datoteko.</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>

<para>Neznani hrošči:
<itemizedlist>
<listitem>
<para>Verjetno mnogi</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</chapter>

<chapter id="TODO">
<title>Delo, ki ostaja</title>

<para><itemizedlist>
<listitem>
<para>Dialog z podatki o dokumentu</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Več vrst papirja, trenutno so dosegljive le tiste iz xdvi</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Boljša tematska pomoč</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Interno tiskanje z uporabo QPrinter</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Preusmeritev sporočil o napakah v okno (delno opravljeno)</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Boljše rokovanje z Postscriptom (trenutno še ni posebej robustno)
<itemizedlist>
<listitem>
<para>anti-aliasing</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Več procesiranja v ozadju, da ostane uporabniški vmesnik odziven</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Povečevalno okno </para>
</listitem>
<listitem>
<para>Dvostranski pogled</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Podpora za več TeX posebnosti</para>
</listitem>
<listitem>
<para>Podpora za URL</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>

<para>Še kaj drugega?  Pošljite predloge in poročajte o težavah ki jih imate.</para>

<para>Markku Hihnala
<ulink url="mailto:mah@ee.oulu.fi">mah@ee.oulu.fi</ulink></para>
<para>Prevod pomoči:<ulink url="mailto:andrej.vernekar@kiss.uni-lj.si">Andrej Vernekar</ulink></para>
</chapter>
</book>
<!--
Local Variables:
mode: sgml
sgml-omittag: nil
sgml-shorttag: t
End:
-->

